# data[].attributes.attachment_caption
Maapallo syntyi yhdessä muun Aurinkokuntamme (= Aurinko ja sitä kiertävät planeetat ja muut taivaankappaleet) kanssa supernovaräjähdyksen seurauksena.

# data[].attributes.body
Kemiallinen evoluutio alkoi merissä. Kemiallinen evoluutio on tapahtumasarja, joka on merkittävä tekijä nykyisen elämän synnyssä.

Kemiallisessa evoluutiossa syntyivät ensimmäiset orgaaniset molekyylit noin 4 miljardia vuotta sitten.

# data[].attributes.body
Kemosynteesi kehittyi ensimmäisenä omavaraisuuden muotona. Siinä bakteerit ja arkeonit sitovat energiaa orgaanisiin yhdisteisiin, kuten glukoosiin. Hapetuspelkistymisreaktiossa monet arkeonit ja bakteerit käyttävät hiiltä tai rikkiä energian lähteenä.

# data[].attributes.body
Kun ensimmäiset eliöt syntyivät eli 4 miljardia vuotta sitten, siitä seurasi biologinen evoluutio joka on johtanut miljoonien lajien kehitykseen mutta myös häviämiseen, eli sukupuuttoon.

Biologinen evoluutio alkoi alkusoluista.

# data[].attributes.body
Tumattomat solut eli esitumalliset, jotka jaetaan bakteereihin ja arkeoneihin.

Tumattomia soluja ei pysty havaita muulla kuin mikroskoopilla koska ne ovat yksisoluisia.

# data[].attributes.body
Ensimmäiset tähän kykenevät eliöt olivat syanobakteereja. Fotosynteesikyvyn kehityksen seurauksena hapen (O2) määrä kasvaa ilmakehässä ja merissä.

# data[].attributes.body
Fotosynteesin kehittyminen johti otsonikerroksen syntymiseen. Otsonikerros mahdollisti elämän siirtymisen vedestä maalle. Tarvitsi vapaata happea syntyäkseen fotosynteesin kehittymisestä.

# data[].attributes.body
Tumallisen solun arvellaan kehittyneen endosymbioosilla. Prosessissa bakteerien sisään joutui muita bakteereja. Vain mitokondrioita sisältävistä soluista kehittyi sieniä ja eläimiä. Viherhiukkasia ja mitokondrioita sisältäneistä soluista kehittyi kasveja.

# data[].attributes.body
Monisoluisuus alkoi 1,6 mrd. vuotta sitten. Monisoluinen eliö on eliö, jolla on enemmän kuin yksi solu. Kaikki eläimet ja versokasvit ovat monisoluisia, sekä suurin osa sienistä ja levistä.

# data[].attributes.body
Lisääntymistä sukusolujen avulla. Sen etuna on se, että se lisää perimän monimuotoisuutta ja se koostuu sukusolujen jakautumisesta ja hedelmöittymisestä.

# data[].attributes.body
Selkärangattomilla eläimillä ei ole selkärankaa, eli sisäistä tukirankaa. Niihin kuuluu 97% kaikista eläinlajeista, loput eläimet ovat selkäjänteisiä.

# data[].attributes.body
Tapahtui noin 540-530 miljoonaa vuotta sitten ja sen seurauksena syntyi valtaosa nykyisten eliölajien pääjaksoista. Kambrikauden räjähdyksellä viitataan monisoluisten eläinlajien monimuotoistumiseen lyhyessä ajassa.

# data[].attributes.body
Uuden maailmankauden alkaessa, kambrikaudella selkäjänteiset eläimet kehittyivät. Silloin niillä oli jo alkeellinen sisäinen tukiranka, vaikka olivatkin pieniä ja pehmeärakenteisia. Yhteisiä piirteitä kaikille selkäjänteisille ovat:

eläimen pituussuuntainen, sisäinen tukiranka,

ontto, pituussuuntainen hermostoputki,

kiduskaaret sekä

lihaksikas ja liikkumisen mahdollistava häntä tai pyrstö, joka sijaitsee peräaukon jäljessä.

# data[].attributes.body
Kasveina sammalet olivat ensimmäisiä maaeliöitä. Ne alkoivat kylläkin kehittyä jo ordovikikaudella. Ensimmäiset sammalet olivat maksasammaleet. Niitä pidetään yhä yleisinä kosteissa ympäristöissä.

# data[].attributes.body
Devonikaudella kehittyneiden rustokalojen jälkeen, kehittyivät luukalat. Niihin kuuluvat esimerkiksi hauki, ahven ja lohi. Luukaloilla uintisyvyyttä säätelee uimarakko sekä evät, joilla voi uida myös taaksepäin.

# data[].attributes.body
Sanikkaiset ovat itiökasveja, joiden itiöpesäkkeissä on suvuttomasti muodostuneita itiöitä. Sanikkaiset kuuluvat myös putkilokasvien alakuntaan.

# data[].attributes.body
Sammakkoeläimet on selkärankaisten eläinten luokka. Ne ovat puolittain vesieläimiä ja niiden kehitykseen kuuluu vedessä elävä kiduksilla hengittävä toukkavaihe. Sammakkoeläimet ovat vaihtolämpöisiä.

# data[].attributes.body
Paljassiemeniset on siemenkasveihin kuuluva kasviryhmä. Tunnetuimpia ja runsaslukuisimpia paljassiemenisistä kasveista ovat havupuut, mutta niihin kuuluvat muiden muassa myös käpypalmut ja neidonhiuspuut. Lehtipuut eivät kuulu paljassiemenisiin, vaan ne kuuluvat koppisiemenisiin kasveihin.

# data[].attributes.body
Matelijat on nelijalkaisten selkärankaisten luokka, johon kuuluvat mm. nykyiset kilpikonnat, krokotiilieläimet, liskot, käärmeet, matoliskot ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset. Matelijoita on noin 10 000 lajia, ja niitä tutkiva tieteenala on herpetologia.

# data[].attributes.body
Nisäkkäät ovat tasalämpöisiä ja karvapeitteisiä. Liitukauden päätyttyä ne saivat runsaasti uutta elintilaa ja valintaedun. Nisäkkäiden nopeaa levittymsitä auttoi sisäinen hedelmöitys ja maitorauhasten kehittyminen.

# data[].attributes.body
Linnut ovat kehittyneet matelijoista ja ne ovat höyhenpeitteisiä. Runsaan elintilan ja valintaedun saannin jälkeen alkoi kenotsooininen maailmankausi, jossa lentoliskojen jälkeen vapautui runsaasti uusia ekolokeroita linnuille, jonka jälkeen ne levittyivät nopeasti uusille alueille.

# data[].attributes.body
Jo liitukaudella alkoi kehittyä kukkia tuottavia koppisiemenisiä kasveja. Niiden suvullinen lisääntyminen perustuu kuivuutta kestävään siitepölyyn ja siemeneen. Suvullista lisääntymistä on lisääntynyt koevoluutio eläinten kanssa.