# data[].attributes.headline
Crisi econòmica 1929 i devaluació de la pesseta

# data[].attributes.subject
Crisi econòmica 1929 i devaluació de la pesseta

# data[].attributes.body
Va implicar una crisi generalitzada i implicà un dèficit progressiu de la balança comercial

# data[].attributes.headline
Dimissió del general Primo de Rivera 8 d'agost 1930

# data[].attributes.subject
Dimissió del general Primo de Rivera 8 d'agost 1930

# data[].attributes.body
Davant de la manca de suport del dictador, es va exiliar a París sense consultar al rei Alfons XIII

# data[].attributes.attachment_caption
El rei nomena a Dámaso Berenguer nou dictador de l'Estat espanyol en un intent de retornar al al règim polític anterior

# data[].attributes.attachment_caption
Pacte forjat pel front d'esquerres i les forces antidinàstiques per implantar la República a Espanya.

# data[].attributes.headline
El Pacte de Sant Sebastià 17 d'agost 1930

# data[].attributes.subject
El Pacte de Sant Sebastià 17 d'agost 1930

# data[].attributes.headline
Fracàs de la sublevació a Jaca (Osca) el 12 de desembre 1930

# data[].attributes.subject
Fracàs de la sublevació a Jaca (Osca) el 12 de desembre 1930

# data[].attributes.body
Després que els generals Fermin Galan i Ángel García s'avançin a la data pactada

# data[].attributes.headline
Dimissió de Berenguer el 14 de febrer de 1931

# data[].attributes.subject
Dimissió de Berenguer el 14 de febrer de 1931

# data[].attributes.body
L'almiral Juan Bautista Aznar és escollit president pel General Berenguer

# data[].attributes.headline
Convocació d'eleccions municipals el 12 d'abril de 1931 i èxit de les forces republicanes

# data[].attributes.subject
Convocació d'eleccions municipals el 12 d'abril de 1931 i èxit de les forces republicanes

# data[].attributes.body
Les candidatures republicanes van guanyar a 41 de les 50 capitals de província

# data[].attributes.headline
Renúncia d'Alfons XIII després de les eleccions de 1931

# data[].attributes.subject
Renúncia d'Alfons XIII després de les eleccions de 1931

# data[].attributes.body
Va reconèixer el rebuig del poble espanyol abans d'exiliar-se tot mantenint els seus privilegis naturals.

# data[].attributes.headline
Proclamació de la Segona República Espanyola el 14 d'abril de 1931 fins a 1936

# data[].attributes.subject
Proclamació de la Segona República Espanyola el 14 d'abril de 1931 fins a 1936

# data[].attributes.body
Presidida per Niceto Alcalá-Zamora i a Catalunya el líder de l'ERC Francesc Macià.

# data[].attributes.headline
El Govern Provisional de la República espanyola 14 d'abril-15 de desembre de 1931

# data[].attributes.subject
El Govern Provisional de la República espanyola 14 d'abril-15 de desembre de 1931

# data[].attributes.body
Es convoquen eleccions legislatives per al 28 de juny i es fan reformes al camp, l'educació, l'exèrcit i l'església per usufructuar els quatre fronts.

# data[].attributes.headline
Crema de convents de Madrid l'11 de maig de 1931 

# data[].attributes.subject
Crema de convents de Madrid l'11 de maig de 1931 

# data[].attributes.body
Van ser afectats en total 107 edificis religiosos durant la República i es comença a inclinar part de l'opinió pública contra la República

# data[].attributes.headline
Proclamació de sobirania nacional i Estat Federal de Francesc Macià 14-18 d'abril de 1931

# data[].attributes.subject
Proclamació de sobirania nacional i Estat Federal de Francesc Macià 14-18 d'abril de 1931

# data[].attributes.body
Després de la proclamació de Macià, tres ministres del govern provisional arribaren a Barcelona i van fer retirar la proclamació a canvi de recuperar la Generalitat de Catalunya i adquirir un compromís per part del govern central de redactar un estatut d'autonomia per Catalunya.

# data[].attributes.headline
Triomf de les forces d'esquerra i de centre a les eleccions del 28 de juny de 1931

# data[].attributes.subject
Triomf de les forces d'esquerra i de centre a les eleccions del 28 de juny de 1931

# data[].attributes.body
Guanyen el PSOE, seguit del Partit Republicà Radical, el Partit Republicà Radical-Socialista i un gran èxit de l'Esquerra Republicana de Catalunya amb 36 escons al Parlament.
La dreta va esdevenir minoritària ja que s'havia presentat desorganitzada en grupuscles monàrquics i contraris a la República

# data[].attributes.body
Valors laics i esquerrans atesa a la composició del Congrés de Diputats presidit per Manuel Azaña, resolia garanties constitucionals individuals, l'aconfessionalitat de l'Estat i la possibilitat d'autonomia a les regions que ho sol·licitessin

# data[].attributes.body
Presidit per Manuel Azaña tenia l'objectiu d'aplicar la Constitució de recent creació, iniciar els processos de concessió d'autonomia a Catalunya i va fer les reformes
Agràries, on moltes terres passaren a ser propietat de l'Estat, l'Estatut de Catalunya, després d'un procés molt lent i la creació de la Guàrdia d'Assalt fidel a la República.

# data[].attributes.body
Degut al despatxament de nombrosos treballadors a una fàbrica de calçat, 11 manifestants es van reunir pacíficament a la plaça i acabaren sent afusellats per la Guàrdia Civil.
A Castilblanco,però, van ser linxats 4 membres del cos de la Guàrdia Civil.

# data[].attributes.headline
Aixecament anarquista a l'Alt Llobregat 1932

# data[].attributes.subject
Aixecament anarquista a l'Alt Llobregat 1932

# data[].attributes.body
Les organitzacions patronals incomplien constantment la normativa laboral, això provocar l'aixecament armat d'un grup de miners a l'Alt Llobregat, ocuparen els ajuntaments durant 4 dies i van intentar abolir la moneda, implantar el treball voluntari i la distribució d'aliments mitjançant vals. La repressió posterior va ser molt forta.

# data[].attributes.body
Va ser un cop d'Estat del General Sanjurjo, qui inicialment donà suport a la República però més tard es mostrà descontent amb les mesures del govern en matèria militar i autonomista.
Aquest va ser suportat pels Carlins, però va ser neutralitzat per la premsa i aturat a Madrid. Va ser condemnat a mort, però Manuel Azaña el va perdonar la vida condemnant-lo a cadena perpètua.
En conseqüència la República es va fer més forta i els processos per tramitar l'Estatut de Catalunya es van accelerar.

# data[].attributes.body
Va ser elaborat per una comissió de representants de Catalunya, i va ser aprovat per una majoria absoluta. Definia a Catalunya com un Estat Autònom dins de l'Estat Federal d'Espanya i s'atribuïa drets d'autodeterminació exclusives d'ensenyament, cultura i llengua amb el català com a llengua oficial, la possibilitat d'annexionar-se territoris d'Espanya i exclusivitat en les competències financeres en matèria d'impostos directes del Parlament Català i el govern de la Generalitat.

# data[].attributes.body
Després del cop d'Estat de Sanjurjo i un discurs brillant de Manuel Azaña, es va aprovar l'Estatut d'Autonomia de Catalunya al 1932, amb certs retalls.
S'havia d'ajustar més a la Constitució republicana i aquest nou Estatut reconeixia Catalunya com una regió autònoma dins de l'Estat Unitari espanyol. El català com a llengua cooficial amb el castellà i el poder es comparteix amb Govern de Garanties Constitucionals així com les competències en matèria de fiscalitat i legislació.

# data[].attributes.headline
Primeres eleccions del Parlament de Catalunya al 1932

# data[].attributes.subject
Primeres eleccions del Parlament de Catalunya al 1932

# data[].attributes.body
Guanya l'ERC i els partits catalanistes de dretes foren una minoria. El president de la Generalitat va ser Francesc Macià qui va iniciar el projecte de l'Estatut Interior per a regir el funcionament intern de la Generalitat.

# data[].attributes.headline
Els fets de Casas Viejas al gener de 1933

# data[].attributes.subject
Els fets de Casas Viejas al gener de 1933

# data[].attributes.body
L'aixecament camperol del poble de Casas Viejas a Cadis, va ser un assalt a la caserna de la Guàrdia Civil i van matar alguns membres del cos. Els reforços de la guàrdia d'Assalt van fer retrocedir els camperols però un grup es va aixoplugar a una cabana. Els policies la van cremar amb els camperols dintre, a més van afusellar a 14 detinguts.
Després de la defensa d'Azaña de l'actuació de la guàrdia d'Assalt, l'oposició va demanar la dimissió.

# data[].attributes.body
Dins del si de dretes millor organitzat, es distingien dos grups, un era oposat obertament al  règim republicà format per monàrquics (JONS) i l'altre acceptava la República per a dotar-la d'un sentit dretà ( CEDA) presidida per José Maria Gil Robles.
La CEDA guanyà les eleccions però Niceto Alcalá-Zamora va creure convenient atorgar el poder a Alejandro Lerroux, qui va ser el segon candidat més votat.

# data[].attributes.headline
La Revolució d'Octubre de 1934, Astúries.

# data[].attributes.subject
La Revolució d'Octubre de 1934, Astúries.

# data[].attributes.body
El PSOE i la UGT van preparar una insurrecció armada després del triomf de les dretes a les eleccions, aquesta anava acompanyada d'una Vaga General convocada per Francisco Largo Caballero. Va ser incentivada per l'entrada de tres membres de la CEDA al govern de Lerroux i tement que Gil Robles faci un cop d'Estat des-de el poder, es va iniciar la insurrecció armada. La CNT no s'hi va unir en un principi, i va tenir una forta repercussió a Astúries. La repressió va ser fortament reprimida per l'acarnissament

dels militars reservistes com Francisco Franco.

# data[].attributes.body
A Catalunya després de la mort de Francesc Macià al 1933, Lluís i Companys fou elegit president de la Generalitat. Aquest va proclamar l'Estat Català dins de la República Federal Espanyola de manera unilateral. La seva crida no va ser suportada pel poble català ni pels sindicats i l'Estatut d'Autonomia es va suspendre, i el govern de la Generalitat va ser empresonat.

# data[].attributes.body
Després d'una dreta erosionada políticament i el cas de corrupció de Lerroux d'Estraperlo, el president va haver de dimitir i els governs que el van seguir van ser breus per una manca de consens parlamentari.

# data[].attributes.body
Aquestes eleccions van bipolaritzar l'opinió pública, dins del marc europeu feixista/ comunista. Tot i així, degut a la llei electoral que atorgava el 75% dels escons a la llista guanyadora, el Front Popular va obtenir la majoria al Congrés tot i que amb poca diferència electoral.
El nou govern d'esquerres i centre va restaurar l'Estatut d'Autonomia de Catalunya i va alliberar al govern de la Generalitat, Lluís Companys tornà a ser elegit president.