# data[].attributes.body
Убийство Царской Семьи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
николай второй

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
убийство царской семьи

# data[].attributes.attachment_link.title
Убийство Царской Семьи .Часть 2.

# data[].attributes.attachment_link.description
Фрагменты из х/ф " Искупительная Жертва "

# data[].attributes.body
Любовь сильнее.Памяти Николая II.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
екатеринбург

# data[].attributes.attachment_link.title
Любовь сильнее.Памяти Николая II.Love is stronger.In memory of Nikolay II

# data[].attributes.attachment_link.description
17 июля Русская православная церковь отмечает день памяти страстотерпцев императора Николая II, Императрицы Александры, их чад - царевича Алексия, великих княжон Ольги, Татианы, Марии и Анастасии, принявших мученическую кончину в Екатеринбурге в подвале Ипатьевского дома в ночь с 16 на 17 июля в 1918 г.

# data[].attributes.body
Vihattu tsaari Nikolai II vieraili Helsingissä 1915

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Venäjän tsaari Nikolai II kävi Helsingissä vain kerran. Nikolaita ei Suomessa rakastettu ja vastaanotto oli viileä. Vierailusta tehtiin kuitenkin vastoin sensuurin määräyksiä filmi, joka on Ylen arkiston arvokkaimpia filmejä.

Kuvaaja Oscar Lindelöfin tallentama mykkä filmi on runsaat kymmenen minuuttia pitkä. Ohessa on samasta filmistä myös lyhennelmä, johon on myöhemmin tehty jälkiäänitys.

Kuvaaja Oscar Lindelöf joutui maaliskuussa 1915 pysyttelemään piilossa neljä vuorokautta, sillä venäläiset viranomaiset vaativat, että filmi on lähetettävä sensuroitavaksi Pietariin.

Sensuuri ei päässyt kuitenkaan filmiin käsiksi. Tsaarin vierailusta kertova filmi on nyt Elävän arkiston vanhimpia ja historiallisesti arvokkaimpia filmejä.

Nikolain vastaanotto oli kaikkinensa viileä, virallinen ja muodollinen, koska Suomi eli sortokausien ikeessä. Hallitsija oli nimittäin antanut jo vuonna 1899 ns. Helmikuun manifestin, joka käynnisti ensimmäisen sortokauden.

Manifestia vastaan oli kerätty yli puolen miljoonan suomalaisen allekirjoittama vastalauseadressi. Adressia lähti viemään Pietariin 500 miehen Suuri lähetystö, mutta keisari ei ottanut sitä vastaan.

Nyt Suomessa elettiin toista sortokautta. Keisarin vierailu olikin huonosti ajoitettu. Vuotta aikaisemmin Nikolai II oli vahvistanut suunnitelman Suomen venäläistämiseksi.

Venäjä ja sen osana muodollisesti myös Suomi kävivät ensimmäistä maailmansotaa. Romanovien 300 vuotta jatkunut valtakausi oli murentumassa ja tsaarinvalta natisi liitoksissaan.

Vuoden 1916 loppupuolella menetti väkivaltaisesti henkensä Grigori Rasputin. Tämä karismaattinen munkki oli saanut Venäjän hovissa näkyvän vallan, koska hän pystyi hillitsemään tsaarin ainoan pojan, Aleksein, verenvuototautia. Rasputin viehätti myös eroottisella vetovoimallaan hovin ja sen lähipiirin naisia.

Kohta oli myös tsaarin vuoro joutua vallankumouksen pyörteisiin. Bolsevikkien saatua vallan hänet karkotettiin Siperiaan.

Heinäkuun 17. päivänä 1918 varhain aamulla teloituskomppania ampui tsaarin ja koko hänen perheensä: suuriruhtinatar Aleksandran, kruununperijä Aleksein ja tyttäret Marian, Tatjanan, Anastasian ja Olgan. Ruumiit heitettiin kaivoskuiluun.

Tsaariperheen jäännökset löydettiin vuonna 1979. DNA-tutkimusten perusteella tunnistetut jäännökset haudattiin vuonna 1998 Pietari-Paavalin katedraaliin.

Teksti: Reijo Perälä

# data[].attributes.attachment_link.title
Vihattu tsaari Nikolai II vieraili Helsingissä 1915

# data[].attributes.attachment_link.description
Venäjän tsaari Nikolai II kävi Helsingissä vain kerran. Nikolaita ei Suomessa rakastettu ja vastaanotto oli viileä. Vierailusta tehtiin kuitenkin vastoin sensuurin määräyksiä filmi, joka on Ylen arkiston arvokkaimpia filmejä. Kuvaaja Oscar Lindelöfin tallentama mykkä filmi on runsaat kymmenen minuuttia pitkä. Ohessa on samasta filmistä myös lyhennelmä, johon on myöhemmin tehty jälkiäänitys.

# data[].attributes.body
Тальков "Россия"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Александр Труханов

# data[].attributes.attachment_link.title
Тальков Россия

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Александр Труханов on 2013-10-14.

# data[].attributes.body
kalvat

# data[].attributes.body
materiaalit venäjäksi - suomeksi

# data[].attributes.body
vaiheesta vaiheeseen - mikä on tapahtunut 100 vuotta sitten (venäjäksi)

# data[].attributes.attachment_link.title
Отречение: "Сдал, как сдают эскадрон..."

# data[].attributes.attachment_link.description
"Фонтанка" продолжает проект "Спираль семнадцатого года". Весь 2017-й мы будем рассказывать вам об основных вехах того, что случилось в Петербурге 100 лет назад.

# data[].attributes.attachment_link.description
Viisi keisaria ja viisi erilaista elämäntarinaa. Millaisia ihmisiä he olivat?

# data[].attributes.headline
Helsinki - Itämeren helmi venäläisvivahtein

# data[].attributes.subject
Helsinki - Itämeren helmi venäläisvivahtein

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Venäläinen Helsinki oli katukylttejä, juhlia ja koristeellisia rakennuksia. Se oli myös painostusta ja sortopolitiikkaa. Lue lisää Helsingin värikkäästä historiasta ja ihaile vanhoja valokuvia.

Helsinki pääkaupungiksi

Keisari Aleksanteri I nimitti Helsingin Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi 1812. Entinen pääkaupunki Turku oli liian lähellä entistä emämaata Ruotsia. Lisäksi Helsinkiä suojasi Viaporin linnoitus. Tällä oli merkitystä myös Pietarin turvallisuuden kannalta.

Asukkaita kaupungissa oli vuonna 1808 noin 8000 henkeä. Helsingissä puhuttiin pääasiassa ruotsia ja suomea.

Vuoden 1870 väestönlaskennassa asukasluku oli jo 28 519 henkeä sekä tuhansia varusmiehiä. Nyt kaduilla kuuli ruotsia, suomea, venäjää, saksaa ja monia muita kieliä. Suomalaisten ja venäläisten ohella täällä asui mm. saksalaisia, baltteja, puolalaisia, juutalaisia ja tataareja. Myös uskontojen kirjo oli moninainen: luterilaisia, ortodokseja, juutalaisia, muslimeja.
Kuuntele Adolf Ehrnroothin muistoja elämästä Suomen suuriruhtinaskunnassa.
Itämeren helmi

Suuriruhtinaskunnan pääkaupungin piti olla arvonsa ja asemansa mukainen myös ulkoisesti. Aleksanteri I nimitti J.H. Ehrenströmin ja saksalaisen arkkitehdin C.L. Engelin suunnittelemaan kaupungin uudisrakentamista. Keisari itse seurasi tarkoin suunnitelmien etenemistä.

Vaatimattomasta puukaupungista kasvoi Itämeren helmi, jonka rakennuksissa ja nimistössä näkyy vielä tänäkin päivänä Venäjän vallan aika.

Keisarilliset kadunnimet

Aleksanterinkatu on nimetty Aleksanteri II:n mukaan. Rakentamiskomitean puheenjohtaja Ehrenström ehdotti jo Aleksanteri I:lle 1819, että uusi katu, jota myöten keisari saapui, voitaisiin nimetä hänen mukaansa.

Keisari hylkäsi ehdotuksen ja nimesi kadun Unioninkaduksi Haminan rauhassa tapahtuneen Suomen ja Venäjän yhdistämisen kunniaksi. Puolisonsa Elisabethin osalta hän hyväksyi nimiehdotuksen Liisankatu.

Vanha Helsinki
1. Senaatintori
2. Nikolainkirkko
3. Senaatintalo
4. Keisarillinen Aleksanterin yliopisto
5. Kauppatori ja Keisarinnankivi
6. Keisarinpalatsi
7. Uspenskin katedraali ja Rauhankappeli
8. Aleksanterin teatteri
9. Kaivopuisto
10. Aleksanterin klassinen kymnaasi
11. Narinkka
12. Rautatieasema
1. Nikolainkirkko

Nikolainkirkko, jota nykyisin kutsutaan suurkirkoksi tai tuomiokirkoksi, lienee Suomen ja Helsingin tunnetuin rakennus. Mereltä päin saapuvalle se on edelleen maamerkkinä. Kirkon arkkitehti Carl Ludvig Engel ei ehtinyt koskaan nähdä valmiina suunnittelemaansa kirkkoa, joka valmistui vasta 1852.
Katso Ylen Elävästä Arkistosta filmi Rauhankappelin vihkiäisistä.
Katso Ylen Elävästä arkistosta miltä Helsinki näytti yli sata vuotta sitten.

Suurruhtinaskunnan ortodoksinen pääkirkko Uspenskin katedraali rakennettiin 1860-luvulla.

2. Senaatintalo

Nykyistä valtioneuvoston taloa kutsuttiin Suomen suuriruhtinaskunnassa aluksi hallituskonseljiksi, myöhemmin senaatiksi. Senaatintalon rakentamistyöt aloitettiin jo 1818, ja se otettiin käyttöön neljä vuotta myöhemmin. Rakennuksessa oli aiemmin myös eri virastoja. Nykyisin rakennusta kutsutaan nimellä Valtioneuvoston linna.

Talon dramaattisin hetki lienee koittanut 16.6.1904, jolloin Eugen Schauman ampui kenraalikuvernööri Bobrikovin ja lopuksi itsensä. Sortokauden Suomi ei riemuinnut tsaari Nikolai II:n vierailusta. Katso lisää Elävästä arkistosta.

3. Keisarillinen Aleksanterin yliopisto

Turun akatemia (myös nimeä Keisarillinen Turun Akatemia käytettiin) oli perustettu jo vuonna 1640. Vuoden 1827 palossa Keisarillinen Turun Akatemia vaurioitui. Keisari Nikolai I määräsi akatemian muuttamaan Helsinkiin. Nimeksi tuli Keisarillinen Aleksanterin yliopisto, ja aluksi se toimi väliaikaikaisissa tiloissa. Uuden yliopiston empiretyylisen päärakennuksen suunnitteli Carl Ludvig Engel, ja se valmistui vuonna 1832.

4. Aleksanteri II:n patsas

Aleksanteri II oli pidetty keisari Suomessa. Hänen patsaansa pystytettiin Senaatintorille 1894. Muistomerkissä keisari on kuvattu pitämässä puhetta vuoden 1863 valtiopäivillä. Keisarin vaatetuksena on Suomen kaartin upseerin univormu, jota hän käytti aina ollessaan Suomessa.

Sortovuosien aikana patsaasta tuli myös suomalaisten hiljaisen protestin väylä. Patsaan juurelle tuotiin kukkia ja siitä tehtiin kortteja, tauluja ja painokuvia. Muistomerkin suunnittelivat Johannes Takanen ja Walter Runeberg.

5. Kauppatorilla

Kauppatori syntyi autonomian aikana, kun Helsinkiä rakennettiin suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi. Sitä ennen kauppaa oli tehty Suurtorilla, josta nyt tehtiin monumentaaliaukio, Senaatintori. Kaupunginlahden pohjukassa oli kalalaitureita ja se oli mutainen. Sinne ajettiin runsaasti täyttömaata, jotta voitiin rakentaa leveä ja laivaliikenteelle sopiva tori. Samassa yhteydessä kaivettiin myös Katajanokan kanava.

Vuonna 1833 Venäjän keisari Nikolai I puolisoineen kävi tutustumassa Helsingin rakennustöihin. Uudelle torille pystytettiin vuonna 1835 keisarinna Aleksandran muistoksi Keisarinnan kivi -niminen muistomerkki, joka on vanhin Helsingin muistomerkeistä.

"Haroosii maroosii!"

Helsingin kaduilla ja mahdollisesti Kauppatorillakin saattoi nähdä katoksella varustettuja puurattaita, joiden vetäjä huusi "Haroosii maroosii" ( хорошее мороженое, hyvää jäätelöä). Tämän huudon ymmärsivät varmasti ruotsin- ja suomenkielisetkin helsinkiläislapset, niin maistuvaa uutta herkkua kärryistä myytiin!

6. Keisarinpalatsi

Presidentinlinna on aiemmin ollut keisarin Suomen residenssi. Alunalkaen talon omisti kauppias ja laivanvarustaja J.H.Heidentrauch. Arkkitehti Carl Engel suunnitteli palatsin korjaukset ja laajennuksen. Toisessa kerroksessa olivat keisarin vastaanotto- ja työtilat sekä osa makuuhuoneista. Kahden kerroksen korkuisia olivat ruokasali, tanssisali ja palatsin kirkko.Tanssisali muutettiin vuonna 1876 Valtiosaliksi, jonne sijoitettiin keisarin valtaistuin. Kolmannessa kerroksessa olivat keisariperheen tilat.

Keisari Nikolai II:n aikana palatsi toimi myös sotilassairaalana, jossa hoidettiin I maailmansodassa haavoittuneita venäläissotilaita.

7. Uspenskin katedraali

Uspenskin katedraali eli Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen katedraali oli aikanaan Länsi-Euroopan suurin ortodoksinen kirkko. Se rakennettiin vuosina 1862-1868. Arkkitehtina oli tunnettu venäläinen kirkkoarkkitehti Aleksei M. Gornostajev. Arkkitehti sai valita katedraalin paikan, ja hän halusi sen meren läheisyyteen korkealle kalliolle.

Vuonna 1913 katedraalin viereen valmistui Rauhankappeli. Se pystytettiin Romanovien hallitsijasuvun 300-vuotisjuhlan ja Haminan rauhan 100-vuotisjuhlan kunniaksi. Siitä tuli sortovuosien aikana Venäjän sortovallan symboli.

Itsenäistymisen ensimmäisinä vuosina 1919 ylioppilaat tervasivat sen. Kappelin vuolukiviä ei saatu puhdistetuksi yrityksistä huolimatta. Se purettiin 1920. Kappelin sijainti on edelleen nähtävissä Uspenskin katedraalin pihakivetyksessä.

8. Aleksanterin teatteri

Aleksanterin teatteri rakennettiin alunperin venäläiseksi varuskuntateatteriksi, jonka tarkoitus oli viihdyttää venäläisiä sotilaita ja virkamiehiä. Talon suunnittelivat everstiluutnantti Petr Petrov ja rakentamista valvonut insinöörieversti Koschperoff. Teatterirakennus on nimetty keisari Aleksanteri II:n mukaan.

Venäläinen ohjelmisto oli erityisesti katsojien suosiossa.

Talo valmistui vuonna 1879 ja avajaisia vietettin 30.3.1880. Tuolloin italialainen oopperaseurue esitti Gounod'n Faustin. Ohjelmisto oli monipuolista - klassikoita ja nykynäytelmiä, vakavaa ja kepeää. Venäläinen ohjelmisto oli erityisesti katsojien suosiossa.

Näytäntökausi kesti vain kolme-neljä kuukautta, yleensä marraskuusta helmi-maaliskuulle ortodoksisen paaston alkuun. Keväisin ja syksyisin teatteria vuokrattiin ruotsalaisille, suomalaisille ja saksalaisille teatteriseurueille. Myöhemmin teatteri toimi oopperatalona vuosina 1918-1993.

9. Kaivopuisto

Kaivopuisto oli liki parikymmentä vuotta erityisesti venäläisen yläluokan suosima kylpyläpaikka. Nikolai I oli määrännyt matkustuskiellon ulkomaille, jotta epämääräiset ja liberaalit ajattelutukset ja levottomuus eivät leviäisi Venäjälle. Puolan kapina 1830-luvulla oli varoittavana esimerkkinä. Toisena syynä oli höyrylaivaliikenteen kehittyminen Helsingin ja Pietarin välillä.

Helsingistä tuli Pietarin seurapiirien suosima kylpyläkaupunki.

Henrik Bergströmin perustama yhtiö rakennutti ennestään asumattomaan Helsinginniemen kärkeen kylpylän puistoineen. Itse keisari merkitsi joitain yhtiön osakkeita.

Helsingistä tuli Pietarin seurapiirien suosima kylpyläkaupunki. Matkustuskielto kumottiin 1852 ja pietarilaisten kylpylävieraiden määrä väheni merkittävästi. Vanha kylpylärakennus nykyisen Ison Puistotien ja Ehrenströmintien risteydessä tuhoutui ilmapommituksissa 1944, mutta kaunis Kaivopuisto on edelleen helsinkiläisten ilona.

10. Aleksanterin kymnaasi

Helsingissä toimi autonomian aikana venäläisiä kouluja, joista tunnetuimpia lienevät Tabunovin koulu, Aleksanterin kymnaasi pojille ja tytöille puolestaan Marian kymnaasi. Aleksanterin kymnaasissa moni on käynyt tietämättään, sillä rakennus on nykyisin Luonnontieteellinen museo. Koulu muutti rakennukseen vuonna 1913. Rakennus edustaa Helsingissä harvinaista barokkityyliä.

Aleksanterin kymnaasin kouluvarusteet olivat aikanaan maan parhaimpia. Koulun kirjastossa oli 9 000 teosta ja opiskelijakirjastossa 2 000. Siinä sijaitsivat myös koko imperiumin koulujen parhaimmat fysiikan ja kemian laboratoriot. Myös opettajakunta oli kansainvälistä ja monet Euroopan eri yliopistoista tulleita, kansainvälisiä pedagogeja.

Aleksanterin kymnaasin oppilaat saivat autonomian aikana oikeuden jatkaa opiskelua yliopistoissa. Suosituimmat olivat Pietarin yliopisto, Tarton yliopisto ja Keisarillinen Aleksanterin yliopisto Helsingissä.

11. Narinkkatori

Narinkka tulee venäjän sanoista na rynke ( на рынке), torilla. Narinkassa tavallisimmin juutalaiset ja venäläiset myivät käytettyjä vaatteita. Vuosina 1876-1929 narinkka toimi Kampissa entisellä Kampintorilla, nykyisen hotellin paikalla. Sitä ennen kauppapaikka oli ollut nykyisen Suomen Pankin tontilla, mutta se siirtyi Kamppiin, kun pankin rakennustyöt alkoivat.

Katso allaolevasta videosta, kuinka Narinkkatori on muuttunut vuosien varrella.

12. Rautatieasema

Keisari Aleksanteri II pyrki edistämään Suomen talouselämää. Hän piti tärkeänä Suomen sisäisten liikenneyhteyksien parantamista. Tätä edistettiin rakentamalla kanavia ja rautateitä. Suomen ensimmäinen rautatie rakennettiin Helsingistä Hämeenlinnaan. Rakennustyöt alkoivat 1858.

Helsingin ensimmäinen rautatieasemarakennus valmistui 1861. Sen suunnitteli Albert Edelfelt. Kun Aleksanteri II saapui Suomen valtiopäiville vuonna 1863, järjestettiin juhlaillallinen asemahallissa, koska muuta tarpeeksi suurta tilaa ei löytynyt.

Liikenne kasvoi nopeasti. Uutta asemarakennusta alettiin suunnitella jo 1895. Arkkitehti Bruno Granholm suunnitteli sekä rautateiden hallintorakennukset että itse aseman. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1914 Suomikin julistettiin sotatilaan. Jo alkaneen aseman rakentaminen keskeytettiin ja Nikolai II:n määräyksestä rakennus muutettiin vuosiksi 1915-16 venäläisten sotasairaalaksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helsinki - Itämeren helmi venäläisvivahtein

# data[].attributes.attachment_link.description
Venäläinen Helsinki oli katukylttejä, juhlia ja koristeellisia rakennuksia. Se oli myös painostusta ja sortopolitiikkaa. Lue lisää Helsingin värikkäästä historiasta ja ihaile vanhoja valokuvia. Keisari Aleksanteri I nimitti Helsingin Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi 1812. Entinen pääkaupunki Turku oli liian lähellä entistä emämaata Ruotsia. Lisäksi Helsinkiä suojasi Viaporin linnoitus. Tällä oli merkitystä myös Pietarin turvallisuuden kannalta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen suuriruhtinas vuosina 1894 - 1917. Nikolai II:sta tuli Suomen kansan vihollinen venäläistämistoimenpiteiden takia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten Venäjästä tuli Venäjä? Millaisia olivat Venäjän tsaarit ja miten eli tavallinen kansa? Tutustu suurvallan varhaiseen historiaan ennen Lokakuun vallankumousta ja Neuvostoliiton vuosia.

Kiovan Venäjä

Venäjä valtiona syntyi 800-luvulla Kiovan ja Novgorodin kaupunkien ympärille, Dneprin varrelle. Venäjän historian lähteistä vanhin on vuoden 1100 tietämillä kirjoitettu Nestorin kronikka (Повесть временных лет).

Ruhtinas Vladimirin naimakaupan myötä kristinusko saapui Venäjälle, ja kirkosta tuli keskeinen vaikuttaja.

Venäjä tunnustettiin yhdeksi Euroopan suurvalloista.

Kirjoitetut lait ja niiden noudattamisen valvominen ovat tämän aikakauden perua.

Venäjä tunnustettiin yhdeksi Euroopan suurvalloista. Kiovan Venäjä pirstaloitui ja hajosi ruhtinassukujen valtataisteluun 300 vuotta myöhemmin.

Volga, Volga

Maantieteellä on ollut iso merkitys Venäjän kehitykselle. Vesireittien varrella tai niiden läheisyydessä sijaitsevista alueista tuli keskuksia. Suotuisan sijaintinsa vuoksi Moskova nousi tärkeimmäksi kaupungiksi 1300-luvulla.

Valtio laajeni, nyt etelään ja itään. Pietarin kaupunki perustettiin vuonna 1703, ja Venäjä ulottui Itämerelle saakka. Aiemmin ulkomaankauppa kulki pohjoisen Arkangelin kautta. Rautateiden rakentaminen 1800-luvulla syrjäytti jokien merkityksen.

Moskova ja Pietari

Kaksi suurta, Moskova ja Pietari, ovat olleet vuorotellen pääkaupunkeja, hallitsijasta riippuen. Rahat ja voimavarat keskitettiin näiden kahden kaupungin rakentamiseen.

Pietarista piti tulla koko Euroopan paratiisi.

Pietarista piti tulla koko Euroopan paratiisi. Sen loisteliaiden palatsien rakentaminen vaati kansalta raskaita uhrauksia. Suurin osa väestöstä asui edelleen köyhissä oloissa maaseudulla eikä sitä arvostettu muuna kuin työvoimana.

Pietari Suuri

1600-luvun lopulla valtaan nousi Romanovin suku, joka hallitsi Venäjää 300 vuotta aina 1917 vallankumoukseen saakka. Pietarin kaupungin perustaja, salskea sotasankari Pietari I eli Pietari Suuri, kasvoi kansan parissa maaseudulla ja hänellä oli hyvät tiedot sodankäynnistä.

Pietari halusi muuttaa Venäjän eurooppalaiseksi valtioksi - keinoja kaihtamatta.

Pietari halusi ennen kaikkea tutustua Eurooppaan ja länsimaisiin oloihin. Hän halusi muuttaa Venäjän eurooppalaiseksi valtioksi - keinoja kaihtamatta. Pietari valloitti muun muassa Ruotsin alueet Baltiasta ja sai Inkerin sekä osia Karjalasta. Pohjolan suurvalta siirtyi Ruotsilta Venäjälle.

Venäjä ulottui nyt Itämereltä Tyynellemerelle ja oli pinta-alaltaan 15 miljoonaa neliökilometriä. Väestöön kuului kymmeniä kansallisuuksia ja kieliryhmiä.

Kyltymätön Katariina Suuri

1700-luvun lopulla Venäjää hallitsi Pietari III. Tuolloin tapana olivat Euroopan hovien väliset naimakaupat, ja 16-vuotiaalle Pietarille naitettiin saksalaisyntyinen 14-vuotias Sofia. Hän kääntyi ortodoksiseen uskoon ja sai nimekseen Katariina.

Pietarin III:n kuolema mahdollisti Katariinan valtaannousun 33-vuotiaana. Länsimaista kiinnostunut, älykäs Katariina opetteli jo nuorena venäjän kielen ja seurasi myöhemmin erityisesti Ranskan kulttuurielämää ja kirjallisuutta. Katariina himoitsi valtaa ja nuoria miehiä. Venäjän hovin loisto ja rikkaus oli sanoinkuvaamatonta.

Samoihin aikoihin Mihail Lomonosov uudisti Venäjän tiedettä ja kirjallisuutta.

Tavalliset talonpojat

Venäjän 36-miljoonaisesta kansasta suurin osa oli 1700-luvun lopussa maaorjuudessa eläviä talonpoikia. Heillä ei ollut omistusoikeutta maahan, jota he viljelivät. Maaorjat eivät saaneet mennä naimisiin ilman isäntänsä suostumusta eikä heillä saanut olla omia yrityksiä.

Maaorjat eivät saaneet mennä naimisiin ilman isäntänsä suostumusta.

Kirjallisuudesta muistetaan Nikolai Gogolin Kuolleet Sielut, jossa maanomistaja Tšitšikov osti muilta maanomistajilta kuolleita sieluja eli kuolleita maaorjia, joita ei ollut vielä poistettu henkikirjoitusluetteloista. Maaseudun ja kaupunkien väliset erot olivat huomattavat aina Neuvostoliiton syntyyn saakka.

Suomen suuriruhtinas

Tsaari Aleksanteri I:n sotasaavutuksista merkittävin on Napoleonin kukistaminen vuonna 1812. Napoleon syöstiin vallasta. Aleksanteri ulotti sotatoimensa myös Suomeen. Ruotsia vastaan käydyssä Suomen sodassa Suomi liitettiin Venäjään. Romantismiin taipuvaista Aleksanteria eivät kiinnostaneet hallinnolliset uudistukset, vaan hän uskoi kansan vapauteen ja hyvinvointiin keisarillisilla julistuksilla. Moskovan yliopisto perustettiin.

Vapauttajatsaari

Aleksanteri II oli erittäin suosittu Suomessa ja hän vieraili täällä useaan otteensa - ja sai aina yhtä lämpimän vastaanoton. Hänen aikanaan Suomi pystyi toteuttamaan useita myönteisiä uudistuksia. Suomi sai oman rahan, markan, ja kansakoululaitos perustettiin. Keisari allekirjoitti myös asetuksen, jolla tähdättiin suomen kielen virallistamiseen ruotsin rinnalle. Aleksanteri II sai lisänimen vapauttajatsaari, koska hän lakkautti maaorjuuden Venäjällä.

Kaikki päättyy aikanaan

Nikolai II oli viimeinen Romanovin suvun hallitsija, ja hänen hallintokautensa päätti itsevaltiuden ajan.

Lakot ja talonpoikien kapinat nostivat päätään. Apuun kutsuttu pääministeriksi nimitetty Sergei Witte ei kyennyt edes marraskuun manifestillaan rauhoittamaan tilannetta. Kerrotaan, että keisariperheen hoviparantajalla Rasputinilla lienee ollut myös osuutensa historian kulkuun.

Bolsevikit tulevat

Ensimmäisen maailmansodan syttyessä 1914 Venäjän sotilaallinen valmius oli heikko. Se oli teknisesti jälkeenjäänyt, mutta miehiä riitti 15 miljoonaa. Bolsevikit toivoivat Venäjän kärsivän tappion. Se olisi samalla keisarin ja itsevaltiuden tappio, ja proleteriaatti saisi vallan.

Lenin perusti Pravda-lehden 1912.

Keisarinvalta päättyy 1917

Epäluulo ja tyytymättömyys kansasta loittonevaa keisaria sekä epäonninen sotapoliitikka kärjistyivät vallankumoukseksi 1917. Pietarissa järjestettiin suuri mielenosoitus ja keisarillisen Venäjän historia päättyi maaliskuussa 1917. Keisarillinen perhe teloitettiin.

Maan johtajaksi nousi vallankumousjohtaja V.I. Lenin.

Nikolai II:lta perityssä suurvallassa asui nyt noin 130 miljoonaa henkilöä, joista puolet kuului ei-venäläisiin vähemmistökansallisuuksiin. Lokakuun vallankumous sinetöi bolsevikkien voiton, ja maan johtajaksi nousi vallankumousjohtaja V.I. Lenin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venäjän historia - tsaarinvaltaa ja talonpoikia

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten Venäjästä tuli Venäjä? Millaisia olivat Venäjän tsaarit ja miten eli tavallinen kansa? Tutustu suurvallan varhaiseen historiaan ennen Lokakuun vallankumousta ja Neuvostoliiton vuosia. Venäjä valtiona syntyi 800-luvulla Kiovan ja Novgorodin kaupunkien ympärille, Dneprin varrelle. Venäjän historian lähteistä vanhin on vuoden 1100 tietämillä kirjoitettu Nestorin kronikka (Повесть временных лет).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Venäläinen kuvaveistäjä Zurab Tshereteli on valmistanut muistomerkin, jonka sijoituspaikaksi on suunniteltu Pietaria. Yhteensä 17 patsaasta koostuvan kokonaisuuden kookkain teos on Kristusta esittävä pronssipatsas.

Tseretelin veistämässä "Romanovien suvun historia" -nimisessä muistomerkissä on kuvattu tsaarisuvun jäseniä. Suurin osa komposition patsaista on 5-8 metriä korkeita, mutta Kristus-patsaan korkeus nousee peräti 33 metrin korkeuteen. Mikäli patsas asetetaan jalustalle, se olisi korkeampi kuin Rio de Janeiron kuuluisa Kristus-patsas. Kuvanveistäjä itse toivoo kuitenkin, että patsas seisoisi maapinnan tasalla.

Sanomalehti Komsomolskaja Pravdan mukaan muistomerkki saatetaan pystyttää kaupungin luoteisosassa sijaitsevaan Pietarin 300-vuotisjuhlapuistoon. Ehdotus muistomerkin sijoittamisesta puistoon on aiheuttanut kuitenkin myös vastustusta. Vastustajien mukaan suurikokoinen patsas sopisi luontevammin jollekin Kronstadtin saaren edustalla olevista linnoitus-saarista.

Tammikuussa 82-vuotta täyttänyt Zurab Tsereteli kertoi työskennelleensä patsasprojektin kimpussa yhteensä 40 vuotta.

Tseretelin tunnetuin teos Pietarissa on hotelli Park Inn Primorskajan edustalla seisova Pietari suurta kuvaava patsas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Venäläinen kuvaveistäjä Zurab Tshereteli on valmistanut muistomerkin, jonka sijoituspaikaksi on suunniteltu Pietaria. Yhteensä 17 patsaasta koostuvan kokonaisuuden kookkain teos on Kristusta esittävä pronssipatsas. Tseretelin veistämässä "Romanovien suvun historia" -nimisessä muistomerkissä on kuvattu tsaarisuvun jäseniä. Suurin osa komposition patsaista on 5-8 metriä korkeita, mutta Kristus-patsaan korkeus nousee peräti 33 metrin korkeuteen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Письма,пропитанные Любовью | Принцесса Аликс и Николай II. Обсуждение на LiveInternet - Российский Сервис Онлайн-Дневников

# data[].attributes.attachment_link.description
Цитата сообщения Panter_Woman Прочитать целикомВ свой цитатник или сообщество! Письма,пропитанные Любовью | Принцесса Аликс и Николай II Последняя императрица России Александра Фёдоровна жена Николая II Читая письма Ца...

# data[].attributes.attachment_link.title
Romanovit - Nikolai II, Aleksandra ja lapset Olga Tatjana Maria Anastasia Aleksei - OTMAA