# data[].attributes.headline
Uppgift 1: Målet är att repetera vilka olika typer av massmedier det finns genom att fundera på och diskutera:

# data[].attributes.subject
Uppgift 1: Målet är att repetera vilka olika typer av massmedier det finns genom att fundera på och diskutera:

# data[].attributes.body
- Vilka olika typer av massmedier finns det?

- Nämn minst en fördel och nackdel med varje massmedium ni kommer på

Diskutera och skriv ner kort vad ni kommer fram till!

# data[].attributes.body
https://b.socrative.com/login/student/

# data[].attributes.headline
Vad har vi för förväntningar på arbetet?

# data[].attributes.subject
Vad har vi för förväntningar på arbetet?

# data[].attributes.body
1. Vad tycker vi är svårt?

2. Vad med media tycker jag är extra intressant?

3. Vad vill vi lära oss mer om?

4. Hur van/bekväm är jag med att jobba med teknik?

# data[].attributes.body
- vad tycker jag är svårt med massmedier?
- Vad med massmedier tycker jag är extra intressant?
- Vad vill jag lära mig mer om?
- Hur van är jag med att arbeta med teknik?

# data[].attributes.body
Att få verktyg att tillägna sig information från nyhetsartiklar på ett kritiskt sätt. Detta gör vi när vi tar reda på vad som har hänt i genom att orientera oss i informationen kring händelsen från flera källor.

# data[].attributes.body
Målet är att läsa noggrant och förstå vad texten handlar om på ett djupt sätt genom att ställa följande frågor:
1.Vad får vi veta av rubriken och ingressen?
2.  Vilka är nyckelorden?
3. Vem är sändare och vem är tänkt mottagare?
4. Hur är texten uppdelad? Försök att kort sammanfatta varje stycke.
5. När skrevs texten? Hur kan det påverka?
6. Går det att hitta värdeladdade ord som uttrycker värderingar snarare än fakta?
7. Vilka drag är typiska för den här typen av nyhetstexter tycker ni? Ge exempel på ordval, stil etc.

# data[].attributes.body
Dagens Nyheter, 10 april 2017

# data[].attributes.body
SVT Nyheter, 7 april 2017

# data[].attributes.body
Nyhetsinslag med ögonvittne, TV4, 12 april 2017

# data[].attributes.attachment_link.title
Hon såg gärningsmannen och hörde "oerhört obehagliga skrik" - Nyheterna (TV4)

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyheterna i TV4 från 2017-04-12: Anita Nordlund, förskollärare på Lilla Adolf Fredriks skola, som ligger alldeles invid Drottninggatan där den terrorbrottsmisstänkte mördaren körde in för att börja sin vansinnesfärd, berättar vad hon såg och hörde av den fruktansvärda händelsen i fredags. TV4 News - the latest news every day, all year round.

# data[].attributes.body
Syftet med lektionen är att vi ska lära oss att använda källkritiska verktyg och att argumentera för/emot olika källors tillförlitlighet

# data[].attributes.body
https://mobile.twitter.com/konsensuseliten/status/850345953865453568

# data[].attributes.body
SVT Nyheter, 7 april 2017

# data[].attributes.body
Nyhetsinslag med ögonvittne, TV4, 1april 2017

# data[].attributes.attachment_link.title
Hon såg gärningsmannen och hörde "oerhört obehagliga skrik" - Nyheterna (TV4)

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyheterna i TV4 från 2017-04-12: Anita Nordlund, förskollärare på Lilla Adolf Fredriks skola, som ligger alldeles invid Drottninggatan där den terrorbrottsmisstänkte mördaren körde in för att börja sin vansinnesfärd, berättar vad hon såg och hörde av den fruktansvärda händelsen i fredags. TV4 News - the latest news every day, all year round.

# data[].attributes.body
Ni har nu testat era källor enligt formuläret ni fick ut. Nu är det dags att ge varje källa ett helhetsbetyg. Alltså, allt som allt, hur trovärdig är varje källa? Placera in dem någonstans på skalan:
• Mycket hög trovärdighet
• Hög Trovärdighet
• Måttlig trovärdighet
• Låg trovärdighet
• Mycket låg trovärdighet
Motivera ert ställningstagande och försök koppla er förklaring till ”källkritiska testet” i så hög utsträckning ni kan.

# data[].attributes.body
Lektionens syfte är att fortsätta med den uppgift vi startade under föregående tillfälle.

# data[].attributes.body
Lektionens syfte är att fördjupa våra uppfattningar om etiska problem som kan uppstå i och kring massmedia.

# data[].attributes.body
Här är en länk till dagens föreläsning om etik och massmedia:

# data[].attributes.attachment_link.description
Massmedia och etik Massmedia och korrekta nyheter Svenska Journalistförbundet skriver att "[m]assmediernas roll i samhället och allmänhetens förtroende för dessa medier kräver korrekt nyhets- förmedling." - Vilka är allmänheten? - Hur hänger korrekta nyheter ihop med förtorende?

# data[].attributes.body
I denna påhittade text finns det flera pressetiska problem. Försök att hitta dessa och motivera varför det skulle vara ett pressetisk problem!

# data[].attributes.body
Hej alla reportrar! Här finns instruktionerna för dagens lektion.

OBS! Steg 4 kommer vi att göra på måndagens lektion.

Lycka till!

# data[].attributes.body
https://www.svd.se/150-brottsoffer-i-lastbilsdadet

# data[].attributes.body
Tala: Tysta journalisterna och ta makten över "Sanningen"
https://m.youtube.com/watch?v=LUcrM_gN1G4

# data[].attributes.body
https://www.vardfokus.se/webbnyheter/2017/september/terrordadet-pa-drottninggatan-sa-fungerade-varden/

# data[].attributes.body
https://arbetet.se/2017/04/10/lastbilschauffor-jobbet-ar-terapi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gilla artikeln på Facebook

"Fler svenskar positiva till landets utveckling" skriver SVT som rubrik ovanför en bild av blommar från Drottninggatan, där en misstänkt IS-sympatisör den 7 april körde ihjäl fyra och skadade ett 15-tal.

Sifo har frågat 1000 personer i Sverige om landet är på rätt eller fel väg.

När undersökningen gjordes före terrorattacken i Stockholm svarade 43 procent att Sverige är på väg åt fel håll medan 32 procent var positiva. Efter terrordådet är 41 procent fortfarande negativa medan 37 procent nu säger att landet är på väg åt rätt håll. 22 procent är osäkra.

- På lång sikt har folk blivit allt mer positiva till vilken riktning Sverige tagit. Men det är fortfarande så att fler svarar att Sverige valt fel riktning, säger Toivo Sjörén, opinionschef på Sifo, som undersökt svenskarnas inställning till framtiden sedan hösten 2015, till SVT.

Enligt Sifo är det framför allt Socialdemokraternas och Vänsterpartiets väljare som fått en mer positiv attityd efter terrordådet. I dessa grupper är det särskilt kvinnor som blivit "mer positiva till utvecklingen i samband med terrorattacken på Drottninggatan", skriver SVT.

Detta sägs bero på att myndigheterna hanterade händelsen så snabbt och effektivt som de gjorde, något som ska visa att Sverige fungerar.

Men i sociala medier driver folk med undersökningen.

"Flera positiva till Sve utveckling efter attacken" Några islamistiska dåd till o vi blir världens lyckligaste folk! https://t.co/eRb9AzU78K
- JOB (@JOBalinen) 17 april 2017

Filterbubblan sitter som en betongkeps. https://t.co/oscoO5Av7v
- Katerina Janouch (@katjanouch) 16 april 2017

Socialdemokraternas och Vänsterpartiets väljare anser att Sverige är på rätt väg när vi utsätts för terrorattentat https://t.co/twFsaxQ9Dy.
- Roland X (@RolandXSweden) 16 april 2017

# data[].attributes.attachment_link.title
Vänstermänniskor mer positiva efter terrordådet

# data[].attributes.attachment_link.description
"Fler svenskar positiva till landets utveckling" skriver SVT som rubrik ovanför en bild av blommar från Drottninggatan, där en misstänkt IS-sympatisör den 7 april körde ihjäl fyra och skadade ett 15-tal. Sifo har frågat 1000 personer i Sverige om landet är på rätt eller fel väg.