# data[].attributes.body
Den socialpædagogiske debat er præget af et fokus på tilpasningsvanskeligheder hvor der primært er fokus på fejl og mangler- fremfor ligheder

# data[].attributes.body
Når man opstiller danske og etniske minoriteters livsform som individualistisk og kollektivistisk, mister vi nuancerne. Eks frihedsindskrænkelse sker fra begge sider -> bare af forskellige grunde

# data[].attributes.body
A'ib: usømmeligt/uanstændigt (Mellemøsten)

Hvis børnene laver for mange a'iber, sig man, at disse børn kommer fra en dårlig familie, der ikke har opdraget deres børn.

# data[].attributes.body
Livsfomsmodellen er utilstrækkelig og ofte misvisende. Den er statisk og viser ikke forandringsprocesserne

# data[].attributes.body
Man værdsætter og beundrer de ældre i samfundet/familien

Erfaring vægtes højt

# data[].attributes.body
Manden opdrages til at være gavmild, da det er ham der tjener pengene

I en husholdning har vi forskellige roller, men kvinden er vel også en stor del af det, at invitere gæster forbi?

# data[].attributes.body
Et 'noget for noget'-samfund -> ''Du må gerne komme og spise hos mig i aften, men så må jeg også spise hos dig en anden aften''

# data[].attributes.body
Muslimske forældres opdragelsesidealer er ikke kun kulturelt og religiøst bestemt, men også et spørgsmål om deres konkrete liv. De er afhængige af: Fællesskabets sociale systemer, normer, værdier, og objektive materielle forhold-> muslimer er situerede aktører!

# data[].attributes.body
Sproget har stor betydning

# data[].attributes.body
En tilpasningsbaseret tolkning kan fastholde opfattelsen af en kollektivistisk livsform -> udpege muslimer som utilpassede

# data[].attributes.body
Khader tager udgangspunkt i egne erfaringer og minder, men bogen udtrykker en generalisering af islam

# data[].attributes.body
Barnets opdragelse er familiens ansvar.
Uopdragent barn - kommer fra ikke-ærbar familie.

# data[].attributes.body
Der værnes om privatlivet. Problemer bliver i familien og man går meget langt for at ''beskytte''.

Bliver kvinder anset som individer, der ikke tåler sorg/smerte?

# data[].attributes.body
Den førstefødte bliver hurtigt voksen -> skal tage stilling til mange ting ifh. de mindre søskende

# data[].attributes.body
Man bliver voksen før tid

# data[].attributes.body
"mens en kristen palæstinenser måske gør en dyd ud af, at opdrage barnet til fædrelandskærlighed, gør en kristen dansker en dyd af at opdrage til næstekærlighed"

Individualistisk/kollektivistisk livsform

# data[].attributes.body
Meget stor tillid til skolen. Læreren har ikke kun ansvaret for uddannelse, men også religiøs dannelse/opdragelse

Fralæggelse af ansvar?

# data[].attributes.body
Selvstændighed er også en opdragelses-værdi blandt forældre af anden etnisk herkomst. 5 egenskaber vægtes: Ansvarsfølelse, hensyntagen, tolerance, fantasi og sparsommelighed

# data[].attributes.body
Kollektiv opdragelse - alle i samfundet har ansvar for at opdrage barnet.

En form for social kontrol

# data[].attributes.body
Selvstændighed er en vigtig del af opdragelsen.

Slægten har stor betydning - faderen står størst, så den ældste søn, så moderen også kommer de mindre søskende.

De opdrager ud fra den kollektivistiske livsform:
- Der skal være gensidig afhængighed blandt slægtningen
- Bliver opdraget til lydighed
- Bliver opdraget til at have ansvarsfølelse overfor kollektivet

# data[].attributes.body
Individet - kollektivet
- Vigtigt at det ses som to poler og ikke som om et menneske lever efter enten det ene eller det andet