# data[].attributes.headline
Краснова О.В.

# data[].attributes.subject
Краснова О.В.

# data[].attributes.body
Список портретів для ЗНО з історії України 2020 року

# data[].attributes.attachment_link.title
Персоналії 2020

# data[].attributes.headline
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.subject
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.body
Українські землі в системі міжнародних відносин.

# data[].attributes.headline
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.subject
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.body
презентація до виховної години

# data[].attributes.attachment_link.title
Волі народної дзвін

# data[].attributes.headline
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.subject
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.body
Вихована година

(7, 10 -11 класи) - Крути

# data[].attributes.headline
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.subject
Соколенко Л.А.

# data[].attributes.body
презентація - Історія України 8 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Образотворче мистецтво І половини ХVІІ ст

# data[].attributes.headline
Гра для 9 класу Найрозумніший

# data[].attributes.subject
Гра для 9 класу Найрозумніший

# data[].attributes.body
Краснова О.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтелектуальна_гра__для_9_класу_Найрозумніший

# data[].attributes.attachment_link.title
Стежками рідної Новоукраїнщини

# data[].attributes.body
7 чудес України

# data[].attributes.attachment_link.title
Культурна спадщина українського народу

# data[].attributes.body
ГЕТЬМАН ІВАН МАЗЕПА ЯК  ІСТОРИК ТА ПОЕТ

# data[].attributes.attachment_link.title
до історії ГЕТЬМАН ІВАН МАЗЕПА ЯК ПОЕТ

# data[].attributes.body
Кіровоградщина - перлина степова

# data[].attributes.attachment_link.title
Кіровоградщина

# data[].attributes.headline
Шевченко - художник

# data[].attributes.subject
Шевченко - художник

# data[].attributes.body
Краснова О.В.

# data[].attributes.headline
Персоналії в історії

# data[].attributes.subject
Персоналії в історії

# data[].attributes.body
Краснова О.В.

# data[].attributes.headline
Презентація на тему "Софіївський собор"

# data[].attributes.subject
Презентація на тему "Софіївський собор"

# data[].attributes.body
Коваленко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Софія Київська

# data[].attributes.headline
Презентація до теми "Україна в роки правління гетьмана І.Виговського"

# data[].attributes.subject
Презентація до теми "Україна в роки правління гетьмана І.Виговського"

# data[].attributes.body
Шевченко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
УКРАЇНА В РОКИ ПРАВЛІННЯ  ГЕТЬМАНА І.ВИГВСЬКОГО

# data[].attributes.headline
Міні-проект "Героїчними стежками Віри Федченко"

# data[].attributes.subject
Міні-проект "Героїчними стежками Віри Федченко"

# data[].attributes.body
Шевченко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Героїчними стежками Віри Федченко

# data[].attributes.headline
Міні-проект "Глодоси в період козацької доби"

# data[].attributes.subject
Міні-проект "Глодоси в період козацької доби"

# data[].attributes.body
Шевченко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Глодоси в період козацької доби

# data[].attributes.headline
Міні-проект "Герої Крут - мої односельчани"

# data[].attributes.subject
Міні-проект "Герої Крут - мої односельчани"

# data[].attributes.body
Шевченко В.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
ГЕРОЇ КРУТ - МОЇ ОДНОСЕЛЬЧАНИ

# data[].attributes.headline
Мультисенсорне навчання на уроках

# data[].attributes.subject
Мультисенсорне навчання на уроках

# data[].attributes.body
Петрушка Л.М.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Що таке мультисенсорне навчання та як його впроваджувати.

Що робити, якщо дитині ніяк не вдається засвоїти навчальний матеріал? Спробуйте змінити методику викладання. Кожен учитель шукає нові оригінальні методи та прийоми, які зроблять урок цікавим, допоможуть учням краще засвоювати навчальний матеріал. До речі, самим учителям теж цікавіше та приємніше викладати, застосовуючи нові підходи та інструменти.

Існує багато цікавих та оригінальних прийомів: й меми на уроках, підходи та інструменти до домашнього завдання, й спеціальні додатки для навчання. Але все одно переважну частину інформації учні сприймають через два основні канали: зір та слух.

Новий підхід до представлення та отримання інформації нам пропонує нам пропонує мультисенсорне навчання. Що ж це таке?

Мультисенсорне навчання - підхід, який дозволяє задіяти всі канали сприйняття: слух, зір, нюх, дотик. Це спосіб активного залучення учнів до сприйняття інформації на уроці, який допомагає полегшити навчання та запам'ятовування. Краще один раз відчути, ніж сто разів почути! Погодьтеся, складно лише за допомогою слів пояснити, яким є певний смак. Дайте учням скуштувати продукт із цим смаком, щоб вони самі словами (або за допомогою кольорів) описали свої відчуття та провели аналогії.

Дуже часто учням важко цілий урок уважно слухати, що розповідає вчитель. Особливо складно це робити дітям у початковій школі. Тому мультисенсорне навчання, яке дозволяє максимально задіяти всі канали сприйняття інформації, справить враження на дітей. Але й про вчителів теж не слід забувати: не так уже й легко розповідати нову тему та одночасно слідкувати за дисципліною. Мультисенсорний підхід здатен полегшити життя вчителя тим, що діти, які зацікавилися завданням, виконуватимуть його, а не бешкетуватимуть. Діти - не нудьгують і не бешкетують, учитель - вчить, а не змушує запам'ятовувати.

Також мультисенсорний підхід - вихід для тих учителів, у кого в класі є дитинадитина, яка не може повною мірою сприймати інформацію через зоровий чи слуховий канали, наприклад з дисграфією, дислексією чи диспраксією. Але пам'ятаймо: будь-які прийоми, навіть найновітніші, стануть буденністю, якщо використовуються щоденно. Тому й мультисенсорний підхід не варто застосовувати надто часто.

Практичне застосування

Мультисенсорний підхід можна використовувати при вивченні будь-якого навчального предмета. Або для проведення інтегрованих уроків.
Геометрія + трудове навчання
Під час вивчення об'ємних геометричних фігур запропонуйте учням зробити їх власноруч. Наприклад, можна фігури виготовити з дерев'яних елементів або із цупкого картону. Навіть зібрати із олівців! Нехай учні задіють фантазію та зроблять ці фігури з незвичних предметів чи матеріалів. Таке завдання допоможе не лише краще засвоїти матеріал, а й задіє дрібну моторику та відчуття дотику. А ще - креативне мислення. Проводити такі інтегровані уроки можна у середній та старшій школі.

Також можна запропонувати захопливу геометричну гру: учні мають зібрати один предмет із різних дрібних деталей, які використовуються в побуті. Наприклад, виготовити будиночок із сірників. Для цього вам знадобиться 3-5 коробочок сірників; велика монета, наприклад 5 копійок; пінцет, зубочистка, а також горизонтальна пересувна платформа (підійде книжка чи коробка для диску). Не обов'язково робити великі поробки. Нехай це буде маленький будиночок, а не витвір мистецтва. Головне, щоб учні зрозуміли та відчули, з яких геометричних фігур складаються різноманітні об'єкти.
Опишіть ситуацію
Зробіть урок розвитку мовлення або іноземної мови незвичайним. Запропонуйте уявити ситуацію: школяр виходить увечері зі школи, на вулиці - мороз і темно. Спробуйте описати шлях із школи додому так, ніби маєте тільки один канал сприйняття інформації. Наприклад, як морозний вечір сприйматиме візуал, на що він зверне увагу; що особливого для аудіала в таку погоду?

На уроці іноземної мови можна запропонувати дітям описати візуальні, аудіальні та кінестетичні образи англійською мовою. Це допоможе краще запам'ятати нові слова або пов'язати іншомовні слова з власними відчуттями, задіяти декілька каналів сприйняття інформації.
Географія + мова
Можна об'єднати урок розвитку мовлення чи іноземної мови з уроком географії. Після вивчення особливостей певної країни запропонуйте учням заплющити очі, уявити, що вони знаходяться у якомусь визначному місці цієї держави. Запитайте, що вони чують, які запахи та емоції відчувають. Поцікавтеся, чи спекотно їм, чи холодно? Які кольори асоціюються з цією країною, яка вона на дотик? Учні можуть розповідати рідною чи іноземною мовами. Це завдання надзвичайно захопливе та цікаве! А ще ефективно розвиває креативне мислення!

Мультисенсорний підхід допомагає розвинути інтелект учнів, здатність образно та виразно говорити, розуміти та сприймати інформацію пов'язану зі звуками, розпізнавати власні емоції та емоції співрозмовників.

Обов'язково проведіть урок, застосовуючи мультисенсорний підхід! Вам та учням сподобається!

Дякуємо! Ми будемо тримати Вас в курсі!

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультисенсорне навчання: як запам'ятовувати більше і легше

# data[].attributes.attachment_link.description
Що таке мультисенсорне навчання та як його впроваджувати. Що робити, якщо дитині ніяк не вдається засвоїти навчальний матеріал? Спробуйте змінити методику викладання. Кожен учитель шукає нові оригінальні методи та прийоми, які зроблять урок цікавим, допоможуть учням краще засвоювати навчальний матеріал. До речі, самим учителям теж цікавіше та приємніше викладати, застосовуючи нові підходи та інструменти.

# data[].attributes.headline
Незвичайні карти України

# data[].attributes.subject
Незвичайні карти України

# data[].attributes.body
Петрушка Л.М.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чи багато насправді ми знаємо про нашу країну? Чи замислюємося про те, наскільки різноманітна і дивовижна її культура, історія, природа? А що може найбільш повно і наочно розповісти про певну територію? Звісно, карти! Вони можуть розповісти багато цікавого та показати закономірності, непомітні на перший погляд. До того ж, картографувати, насправді, можна будь-що!

На уроках географії та історії України кожен школяр вивчає багато різних відомостей про природні багатства, економіку та історію розвитку нашої держави. Однак шкільна програма не безмежна, тому не може охопити вивчення всіх цікавих фактів.

Редакція освітнього проекту "На Урок" дібрала 14 оригінальних карт, які ілюструють різноманітність нашої країни.

Карта України для дітей

Як зацікавити вивченням карт учнів молодших класів? Для цього можна запропонувати разом здійснити уявну мандрівку Україною. Яскраві ілюстрації та цікава розповідь учителя про визначні місця України не залишать байдужим жодного учня!
Джерело: about-ukraine.com
Використання такої карти сприятиме запам'ятовуванню назв міст України (зокрема, й перейменованих), а також ознайомить учнівство з архітектурними пам'ятками нашої країни. Для цього доцільно використати прийом Storytelling.

Карта визначних споруд України

Карту було створено у 2015 році українською художницею-ілюстраторкою Марисею Рудською.

Звісно, така карта представляє не всі найвідоміші споруди України, але є прикладом оригінального підходу - поєднання картографування та художньої ілюстрації.

Запропонуйте школярам, які вивчають культурне розмаїття України, визначити, які саме споруди зображені на карті, а також чим вони відомі.

Україна вишивана

Вишиванка здавна була об'єднувальним символом українців. Орнамент на кожній вишиванці символічний. Наші предки за візерунками могли розпізнати, з яких країв її власник, якими є його статки та сімейний стан. Окрім того, вишиванку використовували як прикрасу й оберіг від недобрих думок, злих духів та заздрісних поглядів поганих людей. Тому здавна існувала традиція дарувати вишиванку новонародженим.

У різних регіонах України, візерунки вишиванок різняться.
Джерело: novadoba.com.ua
Щоб об'єднати українців, громадські активісти з Тернопільщини ініціювали акцію "Україна моя вишивана", до якої долучилися представники усіх регіонів України.

Карта писанок України

Як і створення вишиванок, виготовлення писанок є однією зі стародавніх об'єднувальних традицій українців. У кожному регіоні орнаменти і кольори, які обирали для писанкарства, відрізняються.
Джерело: postcard-ua.livejournal.com
Розкажіть школярам про Музей писанкового розпису, який знаходиться у Коломиї (Івано-Франківська область). Цікаво, що, крім величезної колекції писанок (понад 6 тис. експонатів), в музеї є найбільша у світі писанка. Її висота становить 13,5 м, діаметр -10 м. Вона є частиною будівлі музею.

Найдавніша карта України

Найдавніша карта, знайдена на території України, зображена на уламку бивня мамонта. Її було знайдено у 1966 році під час розкопок на березі річки Росава біля села Межиріч Канівського району Черкаської області на місці стоянки мисливців на мамонтів доби пізнього палеоліту.

Це найдавніша пам'ятка картографії на території України, створена приблизно 15-17 тис. років тому.

Карта діалектів та говірок України

Діалект - місцевий різновид загальнонаціональної мови. Різноманітні говірки існують у кожній країні, вони підкреслюють місцевий колорит певного регіону та формують культурне розмаїття.
Джерело: discoverukraine.com
Ця карта може стати у пригоді на інтегрованому уроці географії та української мови.

Карта міст, де народилися видатні митці та діячі України

На уроках української літератури й історії школярі вивчають біографії багатьох видатних діячів і талановитих митців. Навіть добре знаючи життєпис кожного, навряд чи школярам вдасться вмить визначити, хто з них родом з яких областей. У цьому допоможе цікава карта, яку створили спеціалісти з Конгресу захисту української мови.
Джерело: publications.lnu.edu.ua
Такі карти-хмари ви можете створити разом з учнями. Для цього можна використати інтернет-ресурси для створення хмар слів.

Карта областей України, які найбільше постраждали під час Голодомору

Голодомор - акт геноциду українського народу, пов'язаний зі створенням штучного масового голоду у 1932-1933 роках. Це страшна сторінка нашої історії! Від голоду в ці роки померло понад 3,9 млн осіб на території Української СРР та Кубані, переважна більшість населення була українцямиі.
Джерело: i.pinimg.com
Карта експорту продуктів харчування з України

Загальновідомо, що в України добре розвинуте сільське господарство, що зумовлено родючими ґрунтами. Завдяки цьому країна експортує сільськогосподарську продукцію у 174 країни на різних континентах.
Джерело: krainamaystriv.com
Карта з гербів та прапорів областей України

У 2015 році ця карта увійшла до Книги рекордів України як вишиванка, до створення якої долучилась найбільша кількість людей. До її виготовлення доклали зусилля понад 6 тис. українців з усіх областей нашої країни. Наразі карта розміром 1,5 х 2 м знаходиться у Верховній Раді.
Джерело: discoverukraine.com.ua
Кожне зображення на гербі є символічним та історично обумовленим. Такі карти можуть бути цікавим інструментом для інтегрованих уроків географії та історії України.

Гастрономічна карта України

Гастрономічний туризм - це вид туризму, пов'язаний із ознайомленням з особливостями кулінарних традицій та дегустацією національної кухні певної країни чи регіону.

Така карта допоможе розповісти про традиційні страви певних регіонів та проаналізувати, якими саме природними факторами вони обумовлені.
Для того, щоб відкрити зображення вищої роздільної здатності, перейдіть за посиланням: vsviti.com.ua
Карта може бути використана під час інтегрованого уроку трудового навчання та географії.

Забавкарство в Україні

Якими іграшками гралися наші предки? Забавки виготовляли з підручних матеріалів - глини, деревини, соломи, лози та навіть сиру!
Джерело: incognita.day.kiev.ua
Розгляньте цю карту разом зі школярам та заохотьте їх більше дізнатися про саморобні іграшки рідної землі. Запропонуйте учням разом виготовити іграшки, які створювали наші предки для своїх дітей у далекі часи.

Карта поширення броварства в Україні

Броварство (пивоваріння) - традиційна галузь харчової промисловості в Україні. Перші броварні виникли на українських землях ще у другій половині XVI століття.

Цю карту можна використовувати під час вивчення харчової промисловості України за програмою 9 класу.

Карта автомобільних номерів

Як розпізнати за номерними знаками, з якого регіону приїхало авто? У цьому допоможе розібратися відповідна тематична карта.
Джерело: autoconsulting.com.ua
А яка карта найбільше сподобалась вам? Додайте нотки творчості до роботи на уроках або запропонуйте вашим учням створити карти поза межами шкільної програми. Дозвольте кожному розкритися і проявити креативність.

# data[].attributes.attachment_link.title
14 цікавих карт України, яких немає в підручниках географії

# data[].attributes.attachment_link.description
Чи багато насправді ми знаємо про нашу країну? Чи замислюємося про те, наскільки різноманітна і дивовижна її культура, історія, природа? А що може найбільш повно і наочно розповісти про певну територію? Звісно, карти! Вони можуть розповісти багато цікавого та показати закономірності, непомітні на перший погляд. До того ж, картографувати, насправді, можна будь-що!

# data[].attributes.headline
Плецький В.О. Творчі завдання з історії для учнів 6 класу

# data[].attributes.subject
Плецький В.О. Творчі завдання з історії для учнів 6 класу

# data[].attributes.attachment_link.title
Творчі завдання  6 клас

# data[].attributes.headline
Зернова Л.А.

# data[].attributes.subject
Зернова Л.А.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Версия для печати

Одной из самых ярких иллюстраций того, как сталинский режим умел наживаться на человеческой нищете, служит деятельность печально известных "торгсинов" во время Голодомора 1932-1933 годов.

Загадочная аббревиатура "торгсин" остается малоизвестной страницей того лихолетья. Для измученного голодом и массовыми репрессиями населения они имели проницательно исчерпывающее толкование: "Товарищи Россия Гибнет Сталин Истребляет Народ" - ТОРГСИН.

Торгсиновская сеть магазинов, начиная с января 1932 г., кроме иностранцев (туристов, инженеров, технологов, квалифицированных рабочих, моряков), обслуживала преимущественно "совграждан". За валюту можно было купить хлеб, муку и весь ассортимент продуктов питания, не говоря уже об одежде и "колониальных товарах" - кофе, чае, цитрусовых.

Задачей системы торгсина было изъятие валюты путем оказания услуг иностранным представительствам, туристам, специалистам, которые строили "промышленные гиганты первых сталинских пятилеток".

Темпы поступления валюты не отвечали нуждам индустриализации, а от экспорта крестьянского хлеба в условиях мирового общеэкономического кризиса 1929-1933 годов правительство не получило прогнозируемого валютного душа. Правительство решило "изыскать" внутренние резервы поступления валюты, внедрив систему торгсина, но лишив перед этим крестьян хлеба и любых средств к существованию. Их заставили покупать насильно изъятый у них хлеб за так называемое бытовое золото (кольца, серьги, другие украшения, нательные крестики и тому подобное).

Несколько странные критерии оценки стоимости золота. Оно действительно сохранило свою ценность, но утратила ценность человеческая жизнь, особенно в годы Голодомора. Бытовое золото, которое еще называли "золотым ломом", оказалось особой ценностью, потому что его обрядово-бытовой смысл касался святого: семейных реликвий, нагрудных крестов, свадебных обручений, крещения. Их хранили, передавали из поколения в поколение, сплачивая род и преумножая духовность.

В тему: Язык по-украински: маринованный с географией, под историческим соусом

Количество единиц системы торгсина в Украине в голодный 1933 год неуклонно росло: в январе действовало 74, в июле - 249, а в августе - 256 магазинов. Как только в них завозили хлеб, только что изъятый в селах, сразу же выстраивались "очереди смерти и надежд".

Иностранцы, глядя на опухших и полусошедших с ума от голода крестьян, перестали посещать магазины торгсина. "Клиенты" должны были сначала сдать бытовое золото в приемные пункты, в которых работали преимущественно бывшие нэпманы-ювелиры, получив "боны", "заборные книжки", то есть право на покупку продуктов в магазинах системы торгсина.

Через нее поступали денежные переводы в иностранной валюте из Европы, Америки, Азии, и даже далекой Австралии. На их получение люди тратили несколько месяцев, и, не дождавшись, умирали.

За годы голодомора поступило 375 432 перевода на сумму 4,3 млн. торгсиновских рублей, но эта сумма была мизерной по сравнению с валютной выручкой от реализации так называемого бытового золота. Только за январь-апрель 1932 г. два приемных пункта получили от населения 374 кг золота, то есть переплавленных нагрудных крестов, сережек и тому подобное.

В течение одного дня некоторые приемные пункты "покупали" до 800 граммов золота, бесстыдно грабя крестьян. Принимали золото с одной пробой, а в регистрационные акты записывали совсем другую, получая таким образом распространенный тогда "припек", то есть разницу между принятым от населения и сданным в банк золотом. "Припек" достигал нескольких килограммов, то есть за каждым граммом похищенного крестьянского золота была чья-то жизнь. Вся система торгсина платила гражданам за их золото гораздо меньше, чем оно стоило на мировых биржах, получая с этого "смертоносную прибыль".

В тему: "Черные доски" Голодомора - экономический метод уничтожения граждан СССР (Список)

За восемь месяцев 1933 г. ВУК "Торгсин" "заготовил" валюты на сумму 25 млн. руб., из них золото и серебро составляло 61,4 %, а денежные переводы 26% всех поступлений валюты. Если разбить эту сумму на количество погибших в годы Голодомора, то цена одной жизни украинского хлебороба составит от 2 до 5 валютных рублей.

Осенью 1933 г., когда поступление золота в магазины торгсина заметно упало, правительство разрешило скупку бриллиантов. В Украине действовал всего один пункт - в Харькове. За один карат бриллиантов с дефектами торгсиновские "специалисты" предлагали 12 руб., а за один карат чистых - 260 руб. В 1933 г. за границу отправили всевозможного "антиквариата" на сумму 3,2 млн. инвалютных рублей.

Крестьяне покупали в магазинах торгсина исключительно хлеб и муку, а продовольственные товары составляли 89% общего объема товарооборота системы торгсина. Существовала секретная инструкция: "не давать обещаний покупателям на скорое получение продуктов".

Политика геноцида, проявлением которой стал Голодомор, обесценила человеческую жизнь до такой степени, что в охваченных голодом украинских селах люди потеряли страх смерти и чувство святости смерти, потому что умерших перестали хоронить по христианскому обряду. Деятельность системы торгсина, когда крестьян заставили отдать так называемое бытовое золото в обмен на только что изъятый у них же хлеб, поражает цинизмом замысла и масштабами сатанинской акции тоталитарного режима в Украине.
Василий Марочко, доктор исторических наук, профессор; В тему: Главред

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
наша история

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
расследования

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
скандалы. государство

# data[].attributes.attachment_link.title
"Торгсин": украинские крестьяне за собственную жизнь платили золотом

# data[].attributes.attachment_link.description
Версия для печати Одной из самых ярких иллюстраций того, как сталинский режим умел наживаться на человеческой нищете, служит деятельность печально известных "торгсинов" во время Голодомора 1932-1933 годов. Загадочная аббревиатура "торгсин" остается малоизвестной страницей того лихолетья. Для измученного голодом и массовыми репрессиями населения они имели проницательно исчерпывающее толкование: "Товарищи Россия Гибнет Сталин Истребляет Народ" - ТОРГСИН.

# data[].attributes.headline
Зернова Л.А.

# data[].attributes.subject
Зернова Л.А.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"канал об истории" "канал про историю" видеоуроки история "история украины" онлайн-обучение "всемирная история" "преподавание истории" видеолекции "история д...

# data[].attributes.attachment_link.title
Уроки истории Питона Каа

# data[].attributes.attachment_link.description
УРОКИ ИСТОРИИ ПИТОНА КАА - канал, который содержит постоянно пополняемую коллекцию видеоуроков по всемирной истории и истории Украины, которые можно применят...

# data[].attributes.headline
Зернова Л.А.

# data[].attributes.body
Зернова Л.А.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
http://mediafamily.pro/

Щойно Німеччина напала, українці пішли захищати Францію. Лише в Парижі зголосилося сім тисяч добровольців. П'ять тисяч визнали придатним до бою.

У лавах "Іноземного легіону" вони брали участь у боях за Фландрію, під Седаном, над Сомою, над Сеною, Марною та Луарою.

В лавах французького руху опору існували три окремі українські підрозділи. Курінь ім. І. Богуна, курінь ім. Т. Шевченка почали формувати ще у 1941-1942 роках як українські батальйони "шуцманшафту", в складі 30-піхотної дивізії СС. Але коли куріні кинули проти "макі", українці перейшли на бік руху опору.

У відділі поручика Круковського були ті, хто покинув дивізію "Галичина", коли в 1944 році та проходила підготовку у Франції.

Окрема історія - героїзм канадського льотчика українського походження Пітера Дмитрука. Він був збитий у небі Франції. Врятувався, пішов до руху опору. Ціною власного життя врятував від репресій мешканців містечка Ле-Мартр-де-Вейр. Нагороджений Військовим Хрестом Франції та канадською відзнакою "Будівничі Нації".

Нагадаємо, раніше 5.ua повідомляв, як Сталін дав добро на початок Другої світової війни.
Також дивіться фотогалерею за темою:
"Єлизавета ІІ у вільному польоті": чим вражав летючий карнавал в Альпах - ФОТО

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
друга світова війна

# data[].attributes.attachment_link.title
"Віва ля Франс": як українці захищали Францію під час Другої світової війни

# data[].attributes.attachment_link.description
Щойно Німеччина напала, українці пішли захищати Францію. Лише в Парижі зголосилося сім тисяч добровольців. П'ять тисяч визнали придатним до бою. У лавах "Іноземного легіону" вони брали участь у боях за Фландрію, під Седаном, над Сомою, над Сеною, Марною та Луарою. В лавах французького руху опору існували три окремі українські підрозділи.

# data[].attributes.body
STEAM-проєкт

# data[].attributes.headline
Плецький В.О. Анотація до міні-проекту "Глодоський демократ"

# data[].attributes.subject
Плецький В.О. Анотація до міні-проекту "Глодоський демократ"

# data[].attributes.headline
Плецький В.О. Міні-проект "Глодоський демократ"

# data[].attributes.subject
Плецький В.О. Міні-проект "Глодоський демократ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Глодоський демократ

# data[].attributes.headline
Плецький В.О. Конспект уроку історії України в 8 класі 

# data[].attributes.subject
Плецький В.О. Конспект уроку історії України в 8 класі 

# data[].attributes.attachment_link.title
Конспект уроку історії

# data[].attributes.headline
Кругляк О.І.

# data[].attributes.subject
Кругляк О.І.

# data[].attributes.body
Кроссенс з історії

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Фінікія розташована на східному узбережжі Середземного моря. Географічне положення було вигідним - на перехресті сухопутних та морських шляхів. Фінікійці були найкращими мореплавцями і суднобудівниками стародавнього світу. Вони мали найсильніший і найдосконаліший флот. Фінікійці перші здійснили морську мандрівку навколо Африки. Головним заняттям мешканців фінікійських міст була морська торгівля. Для своїх записів купці та мореплавці винайшли алфавіт. Це перший алфавіт в історії. Фінікійці винайшли скло. Фінікійці першими винайшли фарбу, що не вицвітала і зберігала природний колір тисячі років. Для налагодження постійних торгівельних зв'язків із віддаленими землями фінікійські мореплавці почали засновувати свої поселення - колонії.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
візуалізації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
асоціативний

# data[].attributes.attachment_link.title
Кроссенс "Фінікія" для 6 класу

# data[].attributes.attachment_link.description
Кроссенс - це сучасний методичний прийом візуалізації навчального матеріалу, асоціативний ланцюжок з дев'яти картинок. Учням потрібно пояснити зміст кожного зображення, його зв'язок з Фінікією. Даний кроссенс містить ілюстрації, які допоможуть учням розповісти про вивчену країну.. Інші методичні матеріали на урок Всесвітня історія скачати

# data[].attributes.attachment_link.title
ТНМК – Історія України за 5 Хвилин [Official Video]

# data[].attributes.headline
Кругляк О.І.

# data[].attributes.subject
Кругляк О.І.

# data[].attributes.body
Прийом Fishbone

# data[].attributes.headline
Відеорезюме учителя 

# data[].attributes.body
Відеорезюме учителя історії Комишуватської ЗШ І-ІІІ ступенів Борща О.М.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Яна Сільвестрова

# data[].attributes.headline
Зернова Л.А.

# data[].attributes.subject
Зернова Л.А.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Первый президент Казахстана Нурсултан Назарбаев 19 марта объявил о том, что слагает с себя полномочия и уходит в отставку. Он стал последним среди советских лидеров, кто ушел с высшей должности в стране.
Нурсултан Назарбаев - единственный кому удавалось удержаться при власти среди всех руководителей развалившегося Советского Союза. Он возглавил Казахстан еще в 1989 году и занимал высшую должность в стране почти три десятилетия.

Читайте также: Астану переименовали в Нурсултан в Казахстане

Так, пока Назарбаев руководил Казахстаном, в Украине уже пять раз менялся президент: от Леонида Кравчука до Петра Порошенко.

Однако, кроме правителя Казахстана, на постсоветском пространстве есть еще несколько президентов, которые десятилетиями руководят страной.

Второе место после Назарбаева занимает президент Узбекистана Ислам Каримов. Он занимает самую высокую должность в стране 26 лет.

Тройку президентов-долгоправителей закрывает неизменный лидер Беларуси Александр Лукашенко. Он стал главой государства в 1994-м и уже 24 года правит страной-соседкой Украины.

В десятку попал и действующий президент России Владимир Путин с 15-летним опытом правления и экс-президент Украины Леонид Кучма, который 10 лет руководил нашей страной.

Журналисты сайта 24 канала подготовили для вас инфографику с президентами, которые дольше всего правят в странах постсоветского пространства.

Кто дольше всего был президентом в странах постсоветского пространства

Как Назарбаев ушел в отставку и кто стал новым президентом Казахстана?
19 марта Нурсултан Назарбаев сложил полномочия главы государства. "Я принял решение прекратить свои полномочия как президента", - сказал Назарбаев в телевизионном обращении к народу Казахстана. Последний раз Назарбаев победил на досрочных президентских выборах в апреле 2015 года, набрав 97,75% голосов, и пошел на пятый президентский срок. Он должен был закончиться в апреле 2020 года. В июле Назарбаеву исполнится 79 лет.

Заменой Нурсултану Назарбаеву стал действующий спикер сената парламента Касым-Жомарт Токаев. Он является сыном известного казахского писателя и ветерана войны последовательно шел своей дипломатической дороге. Инаугурация Токаева проходила 20 марта на совместном заседании палат парламента Казахстана.

# data[].attributes.attachment_link.title
Кто дольше всего был президентом в странах бывшего СССР

# data[].attributes.attachment_link.description
Первый президент Казахстана Нурсултан Назарбаев 19 марта объявил о том, что слагает с себя полномочия и уходит в отставку. Он стал последним среди советских лидеров, кто ушел с высшей должности в стране. Публикации, Новости политики, Инфографика, Владимир Путин, СССР, Новости Казахстана, Нурсултан Назарбаев, Леонид Кучма - 24 Канал

# data[].attributes.headline
Зернова Л.А.

# data[].attributes.subject
Зернова Л.А.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У Турецьких ЗМІ з'явилася інформація про те, що знайшли невідомий раніше лист, який в 1526 році Хюррем, відома як Роксолана, написала Сулейману Прекрасному. Про зміст цього послання розповів автор романів з життя османської еліти Олександра Шутко. Передає WAS.

Портрети Сулеймана I і Роксолани. Матео Пагані, 1540&ndash;1550 роки. Джерело: British Museum / CC BY-NC-SA 4.0

В останньому з знайдених листів Хюррем-Роксолана розповідає, що передала Сулейману змочений сльозами наряд, який просить його надіти:
"Тільки поруч з вами зможу знайти спокій. Коли Ви зі мною, мені не вистачає слів, щоб висловити свої щастя і радість. Спогади про дні і моменти, які ми провели разом, наповнюють мускусом серце.
У Вашу відсутність, я радію цими спогадами. Коли вітри принесуть Вам мою біль, Ви зрозумієте стан Вашої рабині, яка стогне і сходить з розуму, як соловей. /.../ Коли побачите мене, пригнічену, відразу ж зрозумієте, як я, хвора і знесилена, стогнала від розлуки, як ней".

Відзначимо, ней це перська флейта.

У цьому посланні вона також підкреслює важливість перемоги над невірними, тобто християнами.

"Завдяки моєму султанові, я, знайшовши праведний шлях, вибрала віру", - пише Хюррем.

Підписала Роксолана свій лист традиційно, титуловав себе бідною та нещасною рабинею.

За переказами польських послів, дружина Сулеймана народилася в Рогатині в родині православного священика. В гаремі її, звичайно, звернули в іслам.

Відомо, що в 1950-х роках 7 листів українки до султана знайшла в архівах Стамбула турецька дослідниця Нігяр Анафарта. В результаті чого виявили ще одне послання, але й цього було недостатньо.

Листів повинно було бути значно більше, адже Сулейман більшу частину життя провів у військових походах, далеко від дружини.

У листах Роксолана османською мовою розповідала про туги від розлуки з коханим і присвячувала чоловікові вірші. Сулейман також відповідав взаємністю.

До Сулеймана вона зверталася так: "світло мого життя з ангельським обличчям", "моє найвище дерево в райському саду", "улюблений повелитель", "моя щаслива зірка", "лікар моєї душі", "єдина надіє на цім і тім світі", "пан світу і вічності".

Також Хюррем писала про себе: "сирота", "безпорадна рабиня", "нещасна наложниця", "згоріла від вогню розлуки, з печінкою, що перетворилася в кебаб" і так далі.

Нагадаємо, у віршах султан називав українку "моє життя, мій колосок, моє буття", "мій цитрус і гранат, мій апельсин, моя свічка".

Як повідомляв портал "Знай.uа", Олександра Шутко, автор досліджень "Роксолана: міфи і реалії" і "Листи Роксолани: любов і дипломатія", розповіла, яким було життя в султанському гаремі.

Також "Знай.uа" писав, у Туреччині біля мечеті османського султана Сулеймана вилучили з текстового пояснення для туристів фразу про "російському" походження Роксолани. Тепер там зазначено, що вона з українського Рогатина.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
хюррем роксолана

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
любовний лист

# data[].attributes.attachment_link.title
Знайдено невідомий лист Роксолани до Сулеймана: згоріла від вогню розлуки, з печінкою, що перетворилася на кебаб

# data[].attributes.attachment_link.description
У Турецьких ЗМІ з'явилася інформація про те, що знайшли невідомий раніше лист, який в 1526 році Хюррем, відома як Роксолана, написала Сулейману Прекрасному. Про зміст цього послання розповів автор романів з життя османської еліти Олександра Шутко. Передає WAS. В останньому з знайдених листів Хюррем-Роксолана розповідає, що передала Сулейману змочений сльозами наряд, який просить його надіти: "Тільки поруч з вами зможу знайти спокій.

# data[].attributes.headline
Зернова Л.А.

# data[].attributes.subject
Зернова Л.А.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Рузвельт - людина, яка вивела США з "Великої депресії" та єдиний в історії США президент, якого обирали більше ніж на два строки. Рузвельт навчався в привілейованій приватній школі в Гортоні, в Гарвардському і Колумбійському університетах, вчив англійську і французьку літературу, латину і геологію, палеонтологію, ораторське мистецтво, історію, державне право й економіку.
Франклін Рузвельт у дитинстві
У 28 років після купання в озері Рузвельт захворів поліомієлітом, який призвів до паралічу ніг.

Рузвельт був чудовим оратором зі своєрідним почуттям гумору. "Сьогодні вранці я вбив свою бабусю", - такою фразою Рузвельт міг повертати увагу співбесідника, якщо той відволікся.

Рузвельт був сенатором штату Нью-Йорк, потім помічником морського міністра. З перших днів свого президентства (що почалося в березні 1933 року) він почав проведення низки важливих реформ, які отримали назву "Новий курс" і дозволили США вийти з кризи. У 1936 і 1940 роках Рузвельт виграв другі і треті вибори. У 1943 році Рузвельт був переобраний на четвертий термін. Він готувався до відкриття ООН 23 квітня 1945 року, але 12 квітня помер від крововиливу в мозок.

Еспресо.TV зібрало найяскравіші цитати видатного політика минулого століття про філософію життя, наполеглевість та політику.

1.Єдиною перешкодою для здійснення наших планів на завтра можуть бути наші сьогоднішні сумніви.

2. Недостатньо лише хотіти - ви повинні запитати себе, що ви збираєтеся робити, щоб отримати те, що ви хочете.

3. Лінь, як іржа, роз'їдає швидше, ніж праця зношує.

4. Єдине, чого нам слід боятися - це самого страху.

5. Ті, хто відмовляється від свободи заради тимчасової безпеки, не заслуговують ані свободи, ані безпеки.

6. Небезпечно недооцінювати людину, яка переоцінює себе.

7. Невеличка інфляція - все одно що невеличка вагітність.

8. Справжня особиста свобода неможлива без економічної безпеки і незалежності. Голодні та безробітні люди - це кадри для диктатури.

9. Війни заразні.

10. Щастя полягає в радості досягнення мети і гострих відчуттях творчого зусилля.

11. Війну ідей так само не можна виграти без книг, як морську битву - без кораблів.

12. В політиці ніщо не відбувається випадково. Якщо щось трапилось - значить так було задумано.

13. Я не найрозумніший хлопець у світі. Але я вмію підбирати розумних співробітників.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
день народження

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дар'я Тарасова

# data[].attributes.attachment_link.title
ТОП-13 цитат чотириразового президента США Франкліна Рузвельта - новини Еспресо TV | Україна

# data[].attributes.attachment_link.description
Рузвельт - людина, яка вивела США з "Великої депресії" та єдиний в історії США президент, якого обирали більше ніж на два строки. Рузвельт навчався в привілейованій приватній школі в Гортоні, в Гарвардському і Колумбійському університетах, вчив англійську і французьку літературу, латину і геологію, палеонтологію, ораторське мистецтво, історію, державне право й економіку.

# data[].attributes.headline
Моделі сучасного уро

# data[].attributes.body
Моделі сучасного уроку

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Модель сучасного уроку

Особливістю сучасного уроку є:

У зв'язку з цим змінюється змістовна лінія уроку, по-іншому викладається структура навчального матеріалу, модель уроку видозмінюється. Вчитель, виконуючи одну з своїх функцій - проектування педагогічної системи, вносить корективи як в формальну частину поурочного плану, так і аналітичну (діагностичну), змістовну лінію. Формальна частина плану може бути такою:

Дата. № уроку в календарно-тематичному плані та № уроку в темі.

Тема (яка точно відповідає програмі)

Тема для озвучування чи записування на дошці.

Мета: розвиваюча (розвиток...)

Задачі: (відпрацювання навичок, виконувати мисленнєві операції: пізнавання, розуміння, застосування, аналіз, синтез, оцінка).

Тип уроку, наприклад, комбінований.

Вид (жанр),наприклад, лабораторна робота, практикум, тренінг.

Обладнання: дидактичний та роздатковий матеріал, відеофільм, комп'ютерний диск, аудіокасета, підручник, документи та ін.

Змістовна частина поурочного плану - комбінування елементів комунікативної, лінг-вокультурологічної та діяльнісної ліній.

Типологію уроків за основними дидактичними цілями можна представити, спираючись на основні елементи - складові частини уроку:

На підставі класифікації за дидактичною метою, була спроба створити тезаурус різних типів, видів і форм.

За дидактичною метою можна виділити такі типи уроків:

"А"

"Ажурна пилка".

Метод дозволяє учням працювати разом, щоб вивчити значну кількість інформації за короткий проміжок часу, а також заохочує учнів допомагати одне одному "вчитися навчаючи". Під час роботи за допомогою методу "ажурна пилка" учні працюють у різних групах.

Спочатку вони працювали в "домашній групі".

Потім в іншій групі учні виступають у ролі експертів з питання, над яким працювали в "домашній" групі, та отримують інформацію від представників інших груп.

Потім учні повертаються у свою "домашню" групу для того, щоб поділитися новою інформацією, яку їм надали учасники інших груп.

"Домашні" групи: кожна група отримує завдання, вивчає його та обговорює свій матеріал.

Бажано обрати в групі головуючого, таймкілера (того, хто стежить за часом) та особу, яка ставить запитання, щоб переконатися, що кожен учасник розуміє зміст матеріалу.

"Експертні" групи: після того як учитель об'єднав учнів у нові групи, вони стають експертами з тієї теми, яку вивчали в "домашній" групі. Учні по черзі намагаються за визначений учителем час якісно і в повному обсязі донести інформацію до членів нових груп та сприйняти нову інформацію від них.

"Акваріум".

Клас ділиться на 2-4 групи. Одна група розміщується в центрі класу, утворивши внутрішнє коло. Учасники групи починають обговорювати запропоновану вчителем проблему. Усі інші учні мовчки спостерігають за обговоренням. Групі, що працює "в акваріумі", потрібно:

На роботу дається 3-5 хв. Після обговорення, група займає місця у зовнішньому колі, а вчитель ставить класу запитання:

Чи погоджуєтесь ви з думкою групи?

Чи була ця думка достатньо аргументована, доведена?

Який з аргументів ви вважаєте найбільш переконливим?

Після цього місце в "Акваріумі" займає інша група і обговорює наступну ситуацію (проблему). Всі групи по черзі мають побувати в "акваріумі".

"Асоціації на дошці".

Залучає власний досвід учнів, має високий ступінь зацікавленості, проводиться фронтально. Доцільно використовувати під час мотивації вивчення теоретичного матеріалу (ідеї, поняття) та питань методології. Можна застосовувати як під час проведення мотивації теми (розділу) , так і під час мотивації окремих уроків або питань. Для посилення емоційності та емпатії (співпереживання) бажано використовувати фотографії, пісні, афоризми, вірші тощо. Залежно від змісту має три види проведення:

"поняття" - вчитель вертикально записує на дошці основне поняття, яке мають опрацювати учні. Після цього просить учнів назвати ознаки цього поняття або асоціації, які воно у них викликає. Обов'язковою умовою є те, щоб ці слова мали спільні з основним поняттям літери (кросворд);

"квітка" - учитель малює на дошці квітку (серединка і чотири пелюстки). Усередині записує основне поняття, а на пелюстках слова, наприклад: "особа", "родина", "суспільство", "держава". Після цього учні повинні назвати прояви даного поняття у зазначених сферах. Учитель їх записує на пелюстках;

"прямокутник" - вчитель малює на дошці прямокутник і записує на ньому основне поняття. Учні повинні назвати синоніми, антоніми, прикметники і дієслова, що, на їхню думку, пов'язані з даним поняттям. Всі вони записуються на відповідних сторонах прямокутника. Коли асоціації закінчуються, вчитель пропонує учням з кожної групи відібрати по три найхарактерніших. Ізвідібраними асоціаціями відбуватиметься подальша робота.

"Аукціон".

Полягає в публічному "продажу з молотка" простих предметів. "Продаж" здійснюється за знаннями - відповідями, а "покупцем" вважається той, хто останнім дасть правильну відповідь. Предмети для продажу підбираються так, щоб запропонувати ланцюжок відповідей, де останній - найважчий. Урок вчить бачити явище, закономірності в навколишньому. Мета - повторити та зміцнити знання учнів з теми конкретного курсу навчального предмета, продемонструвати практичне застосування знань. Готують такий урок, як правило, вчитель разом з членами предметного гуртка, які організовують збір предметів для "продажу", готують костюми для ведучих, забезпечують музичний супровід. Структура уроку-аукціону: привітання, повторення основних питань з теми, пояснення правил аукціону, "продаж" предмети?, музична пауза, продовження "продажу", музичний фінал, підсумки.

"Б"

"Багатомірна матриця".

Морфологічний аналіз в основі методу принцип системного аналізу: учням пропонується у процесі розробки нової ідеї скласти матрицю, де необхідно розкрити повний перелік ознак даної ідеї або задачі (характеристики, процеси, параметри, критерії тощо).

Бінарний урок.

Цей урок об'єднує діяльність викладачів різноманітних дисциплін та учнів, що дозволяє значною мірою активізувати навчальний процес та встановити наочні міжпредметні зв'язки. Основна мета - встановлення основних та супутніх закономірностей у конкретному об'єкті. Особливістю даного уроку є визначення конкретної теми, навчальної групи та місця проведення, вибір напарника, з яким необхідно досягнути певної психологічної сумісності. На цьому уроці виникає цікаве явище: на перше місце висуваються не професійні, а особисті якості педагога. Інтелектуальна співпраця двох вчителів з учнями на уроці не тільки сприяє методичному взаємозбагаченню, але й визначає глибину обгрунтування теми уроку.

У ході бінарного уроку можна досягти наступних результатів:

Бліц-турнір.

Це конкурси. Вони проводяться на повторювально-узагальнюючих уроках. їх мета - розвиток усного мовлення, осмислення, розуміння матеріалу, швидкість реакції.

Бліц-інтерв'ю.

Цей вид роботи використовується для перевірки знань, які отримані на попередніх уроках. Учні самостійно готують запитання, що будуть ставити під час "інтерв'ю". Найголовніша вимога - вони мають бути чіткі та лаконічні. Під час виконання цієї вправи школярі навчаються із фактів виділяти головні думки, на основі яких і будують запитання, що вимагають відповіді двома-трьома словами. До того ж розвивається взаємоповага та конкретне ставлення одне до одного. Для проведення "інтерв'ю" колектив поділяється на "експертів" та "журналістів". "Експерти" займають місце в центрі, "журналісти" по черзі ставлять запитання.

"Брейн-ринг".

Відома телевізійна гра, де стартом є цікаве запитання, а фінішем-відповідь. Такий урок дозволяє учням відчути себе ерудитом.

"Брейн-стормінг" (мозковий штурм) .

Застосовується під час мотивації питань, пов'язаних із пошуком шляхів вирішення проблем, а не з усвідомленням змісту понять. Основним змістом, що вивчається на уроці, є моральні орієнтації та цінності, доцільно використовувати методи "Класифікація" та "Альтернатива".

"Класифікація". Суть методу полягає в тому, що учні отримують робочі картки, на яких розміщені різні ознаки певних понять або явищ. Спираючись на власний досвід та уподобання, учні повинні згрупувати їх за певними ознаками або критеріями.

"Альтернатива". На робочій картці записана певна проблема і ряд альтернативних пропозицій щодо її вирішення. Кожен учень самостійно повинен обрати тільки одну із запропонованих альтернатив і пояснити свій вибір.

"Броунівський рух".

Дозволяє кожному учневі виступити у ролі вчителя, передаючи свої знання однокласникам. Використання "Броунівського руху" дає можливість багаторазового повторення одним учнем своєї частини навчального матеріалу, ознайомлення з іншими і систематизації загальної картини теми.

Організація роботи

Кожен учень повинен отримати свій "навчальний блок" з теми.

Протягом кількох хвилин учні читають інформацію. Головне - переконатися, чи зрозуміють вони прочитане.

Запропонуйте їм почати ходити по класу і знайомити зі своєю інформацією інших однокласників. Учень може одночасно спілкуватися тільки з однією особою. Завдання полягає в тому, щоб поділитися набутою інформацією і отримати зворотну від іншого учня. Протягом відведеного часу треба забезпечити спілкування кожного учня з максимальною кількістю інших для отримання якомога повної інформації з теми.

Після того як учні завершать цю вправу, запропонуйте їм розповісти, відтворити отриману інформацію. Проаналізуйте та узагальніть отримані ними знання. Відповіді можуть записуватись на дошці.

"В"

Веббінг.

Веббінг перекладається як "павутиння слів". Це метод побудови логічних структурованих зв'язків між явищами і подіями. Ґрунтується він на асоціативних і логічних елементах розумової діяльності школярів. Веббінг починається з ключового слова, навколо якого "нарощуються" інші терміни, що пов'язані з ним асоціативно або логічно.

Взаємоконтроль.

Це уроки опитування раніше пройденого матеріалу. Клас ділиться на групи по 3-5 чоловік. Команди комплектуються за принципом добровільності, але в них обов'язково є "слабкі" та "сильні" учні. Школярі перевіряють один у одного виконання завдань. При цьому проявляється відповідальність, взаємодопомога, взаємовиручка.

"Відстрочена відгадка".

За допомогою цих прийомів на уроці створюється установка, за якої учні позитивно налаштовують себе на сприйняття нових знань, а відстрочена відгадка буде стимулювати пізнавальну активність протягом усього уроку.

Винахідництво.

Уроки цього типу розвивають творчість учнів, їх вміння нестандартно мислити, давати нестандартні вирішення завдань. Вони пробуджують інтерес та смак до удосконалення чогось, раціоналізаторства. На уроках цього типу протягом уроку вивчається нова тема. Можуть проводитися з допомогою опорних конспектів (логічного плану відповіді з допомогою символів).

Вікторина

Одна з ігрових форм проведення уроку, що полягає в змаганні учнів у відповідях на запропоновані запитання (запитання підбираються так, щоб тему, яка вивчається, подати у цікавому пізнавальному плані). Учнів можна поділити на команди або організувати індивідуальні виступи.

Виставка.

У навчальному кабінеті виставляється демонстраційне та лабораторне обладнання за темою, що вивчається, науково-популярна література, учнівські реферати, саморобні газети, наочні посібники, зроблені за минулі роки, комп'ютери з навчальними програмами, діа- та фоно-обладнання. Кожну частину виставки обслуговує учень-екскурсовод. Учні групами переходять від однієї експозиції до другої (наприклад, від книго-журнальної до приладдя і далі - до реферативної), дивляться, слухають екскурсовода, ставлять питання, виконують досліди. Наприкінці заняття учні пишуть відгук про виставку або рецензію за заданим планом:

1. Що вам найбільше сподобалося на виставці?

2. З якими новими поняттями, законами, приладами ви познайомилися?

3. Де і для чого вони використовуються?

4. Про що ви бажаєте отримати додаткову інформацію?

5. За якою темою ви могли б виступити на семінарі?

6. Ваше враження про проведення заняття.

7. Ваші зауваження та пропозиції.

Таке заняття може проводитися як на початку вивчення теми, так і під час її узагальнення.

Вступні уроки.

Проводяться на початку навчального року, коли починається вивчення нового курсу або на початку вивчення великого розділу програми. Мета таких уроків - створити у школярів відповідні психологічні установки на навчальну роботу, зацікавити, розкрити практичну роль знань і їх необхідність. Якщо цей урок - лекція, то об'єднується зміст матеріалу в цілому. Особлива увага приділяється роз'ясненнюголовного матеріалу теми, складанню плану-конспекту.

Вступний семінар.

Спирається на знання й досвід, які вже мають учні. Після пояснення вчителем структури семінару учні колективно збирають інформацію за новою темою і класифікують її за розділами. За кожним розділом учні обирають груповодів, які ведуть набір до своїх груп. Групи працюють із зібраною інформацією за заданим алгоритмом і готують виступи перед класом, які аналізуються й оцінюються самими учнями.

"Б"

Бліц-турнір.

Це конкурси. Вони проводяться на повторювально-узагальнюючих уроках. їх мета - розвиток усного мовлення, осмислення, розуміння матеріалу, швидкість реакції.

Бліц-інтерв'ю.

Цей вид роботи використовується для перевірки знань, які отримані на попередніх уроках. Учні самостійно готують запитання, що будуть ставити під час "інтерв'ю". Найголовніша вимога - вони мають бути чіткі та лаконічні. Під час виконання цієї вправи школярі навчаються із фактів виділяти головні думки, на основі яких і будують запитання, що вимагають відповіді двома-трьома словами. До того ж розвивається взаємоповага та конкретне ставлення одне до одного. Для проведення "інтерв'ю" колектив поділяється на "експертів" та "журналістів". "Експерти" займають місце в центрі, "журналісти" по черзі ставлять запитання.

"Брейн-ринг".

Відома телевізійна гра, де стартом є цікаве запитання, а фінішем - відповідь. Такий урок дозволяє учням відчути себе ерудитом.

"Брейн-стормінг".

Мозковий штурм - застосовується під час мотивації питань, пов'язаних із пошуком шляхів вирішення проблем, а не з усвідомленням змісту понять. Основним змістом, що вивчається на уроці, є моральні орієнтації та цінності, доцільно використовувати методи "Класифікація" та "Альтернатива".

"Класифікація". Суть методу полягає в тому, що учні отримують робочі картки, на яких розміщені різні ознаки певних понять або явищ. Спираючись на власний досвід та уподобання, учні повинні згрупувати їх за певними ознаками або критеріями.

"Альтернатива". На робочій картці записана певна проблема і ряд альтернативних пропозицій щодо її вирішення. Кожен учень самостійно повинен обрати тільки одну із запропонованих альтернатив і пояснити свій вибір.

"Броунівський рух".

Дозволяє кожному учневі виступити у ролі вчителя, передаючи свої знання однокласникам. Використання "Броунівського руху" дає можливість багаторазового повторення одним учнем своєї частини навчального матеріалу, ознайомлення з іншими і систематизації загальної картини теми.

Організація роботи

Кожен учень повинен отримати свій "навчальний блок" з теми.

Протягом кількох хвилин учні читають інформацію. Головне - переконатися, чи зрозуміють вони прочитане.

Запропонуйте їм почати ходити по класу і знайомити зі своєю інформацією інших однокласників. Учень може одночасно спілкуватися тільки з однією особою. Завдання полягає в тому, щоб поділитися набутою інформацією і отримати зворотну від іншого учня. Протягом відведеного часу треба забезпечити спілкування кожного учня з максимальною кількістю інших для отримання якомога повної інформації з теми.

Після того як учні завершать цю вправу, запропонуйте їм розповісти, відтворити отриману інформацію. Проаналізуйте та узагальніть отримані ними знання. Відповіді можуть записуватись на дошці.

"Г"

Гра.

Гра - життєдайне джерело дитячого мислення, благородних почуттів та прагнень. Активізація пізнавальної активності та розвиток інтелектуального мислення - це ті проблеми, які вирішуються в процесі ігромистецтва, колективної радісної дії вчителя й учнів, у стані емоційної піднесеності. Перевірка знань на уроці, яка відбувається у формі гри, не нав'язується дітям, не викликає у них неприємних відчуттів. Гра висуває до дитини моральні вимоги, виховує почуття справедливості, чесності, відповідальності перед командою, розвиває доброзичливе ставлення одне до одного.

Ігри можна використовувати як на певних етапах уроку, так і на окремому занятті. Тривалість гри може бути різною - це залежить від мети, якої хоче досягнути вчитель цією грою.

Гра-конференція.

Одна з ігрових форм проведення уроку, що імітує збори, нараду представників наукових організацій для обговорення й розв'язування певних питань.

Гра-подорож.

Одна з ігрових форм проведення уроку, що полягає в змаганні учнів на швидкість проходження маршруту, подоланні перешкод та досягненні мети (перешкодами є різні запитання з теми чи розділу; продовжити рух за маршрутом можна лише після правильної відповіді на запропоновані запитання).

Гра "Доміно".

Доміно складається з прямокутників, розділених на дві частини, схожих на кісточки доміно. На одній половині може бути написана частина формули, слова, значення, поняття. На другій половині - решта формули, назва фізичної величини, слова, поняття, значення.

Грати в доміно можуть 2,3,4 учні. Прямокутники діляться між ними порівну. Починає гру той учень, у кого є прямокутник зі словом "Початок". На другій половині є запитання. Всі інші шукають серед своїхпрямокутників правильну відповідь на запитання. Коли покласти правильну відповідь до запитання, то на другій половині прямокутника висвітлиться нове запитання і т. д. Грають діти доти, поки на останньому прямокутнику не буде написано слово "Кінець". Гру доцільно проводити в кінці теми для повторення вивченого матеріалу.

Гра "Так-ні".

Цю гру доцільно застосовувати під час закріплення нового матеріалу.

Правила гри: уважно слухати голос викладача, запитання читаються тільки один раз, перепитування не дозволяється. Під час читання запитання необхідно записати відповіді "так" чи "ні".

Гра "Світлофор".

Викладач уголос висловлює 12 тверджень, частина з яких містить помилки. Після кожного речення учні піднімають зелені (погоджуюся), червоні (не погоджуюся), жовті (можу доповнити) жетони. Учні, які підняли правильний жетон, ставлять собі 1 бал. За 12 набраних балів -оцінка "12".

Громадські слухання.

Такий урок проводиться як узагальнюючий з метою отримання інформації, на якій грунтуватимуться закони та інші рішення, що стосуються інтересів населення. Моделювання громадського слухання за допомогою імітаційної (симуляційної) гри сприяє усвідомленню учнями мети і порядку слухань, а також ролей і обов'язків членів державних органів, комітетів, комісій.

"Д"

Учням класу пропонується проблема (інформація), яку вони спочатку опрацьовують самостійно, потім обговорюють в парах, далі об'єднуються в четвірки. Після прийняття спільного рішення в четвірках відбувається колективне обговорення питання.

"Джиг-со"

Дозволяє учням протягом короткого проміжку часу опрацювати великий обсяг навчального матеріалу.

Клас ділиться на 3-5 груп, які назвемо "домашніми".

Кожен учень повинен отримати порцію інформації для засвоєння, кожна група - свою. Завдання "домашніх" груп - опрацювати надану інформацію та опанувати нею на рівні, достатньому для обміну цією інформацією з іншими.

Експертні групи, використовуючи кольорові позначки, вислуховують представників домашніх груп і, проаналізувавши матеріал в цілому, проводять експертну оцінку.

Після завершення роботи учням пропонується повернутися "додому" і поділитися інформацією, отриманою в "експертній" групі, з членами своєї "домашньої" групи.

Дебати.

Дебати - різновид дискусії. Дебати дають змогу продемонструвати знання, поділитися досвідом, ідеями. Використання цієї форми дискусії має на меті навчити учнів висловлювати свої погляди спокійно, у товариській атмосфері. Учасники дебатів повинні вміти подати аргументи "за" і "проти" ідеї, що її обговорюють; переконати опонентів у правильності своєї позиції за допомогою чіткої аргументації. Час виступу кожного учасника під час дебатів обмежений та однаковий для усіх.

Методика проведення дебатів:

Після закінчення обговорення керуючий підбиває загальний підсумок обговорення або надає можливість одному з учасників проаналізувати подібність та відмінність позицій з кожного питання.

Демарш.

Особлива форма навчального заняття, яка базується на практичних діях, пов'язаних певним пізнавальним завданням і призначених для творчого самостійного виконання. Робота за цим методом передбачає: співробітництво, проблемне навчання, суб'єкт-суб'єктні відносини, впровадження дискусії. Основним завданням методу є перетворення навчання на постійний пошук. Змістом навчання є певні форми діяльності, які використовуються учнями під час розв'язання проблемних ситуацій та їх обговорення в групі та класі. Тому визначений програмою матеріал подається як серія проблем.

Оптимальною є групова робота учнів, оскільки вона поєднує в собі індивідуальний пошук і обмін ідеями. Контроль з боку вчителя має непрямий характер. Всіляко заохочуєтьсясамо- і взаємоконтроль та самооцінка. Використовуючи метод демаршу, вчитель підбирає факти, що містять протиріччя (про історичні події, історичних діячів). Після аналізу документів учні самі формулюють проблему за допомогою мозкового штурму, визначають шляхи її вирішення. Залежно від кількості пропонованих варіантів формуються дослідницькі групи (вони досліджують причини, хід, наслідки історичних подій) та підводять підсумки.

Дискусія.

Дискусія - це широке публічне обговорення якогось спірного питання. Вона значною мірою впливає на розвиток критичного мислення, дає можливість визначити власну позицію, формує навички відстоювати свою думку, поглиблює знання з обговорюваної проблеми - і все це повністю відповідає завданням сучасної школи, використовується при обговоренні питань. Дискусія навчає учнів виробляти й формувати аргументи, висловлювати думки з дискусійного питання у виразній і стислій формі, переконувати інших.

До дискусії учні готуються заздалегідь: ознайомлюються з етапами, підбирають матеріал, працюють з додатковою літературою.

Диспут.

Слово латинського походження, що означає "міркую", "суперечу". Диспут - одна із форм урочної роботи з учнями, яка допомагає розвивати їх самостійність, логічне мислення, соціальну та моральну зрілість; формувати погляди та переконання особистості. Цей тип уроків означає і визнає важливість та доцільність обговорень. Це - полеміка, дебати. Головна цінність цих уроків полягає в тому, що в них формується діалектичне мислення. Це невимушена, жива розмова учнів, яка дозволяє висловити свою точку зору, власну думку, обгрунтувавши її, виробити вміння вникати в доводи опонента, знаходячи слабкі місця, уміння ставити питання за фактичним матеріалом теми, активно перетворювати знання на переконання.

Діалог.

Без навчального діалогу неможливий жоден урок, адже він є формою реалізації будь-якої бесіди, опитування, узагальнення. Діалог виступає важливим змістовим і діяльнісним компонентом уроків-роздумів, уроків-інсценізації, але тут він - лише засіб, підпорядкований розв'язанню інших завдань. Вживаючи термін "уроки-діалоги", маємо на меті привернути увагу вчителів до невикористаних можливостей діалогу як основної форми побудови читацької діяльності на уроці.

Діалог є основним компонентом особистісно орієнтованого навчання, яке утверджує форму навчального спілкування, побудовану на активній взаємодії, взаємопорозумінні його учасників. Особливостями такого спілкування є: стимулювання самостійних суджень учнів; опора на їхній життєвий і читацький досвід; розгорнутий обмін думками, репліками, враженнями від прочитаного, короткі дискусії.

Урок-діалог будується на основі таких принципів:

Культурологічного (вивчення художнього тексту за багатоманітністю його культурних рівнів, сприйняття та осмислення через книгу відносин "людина - світ").

Історичного (розгляд просторово-часових характеристик творів в їх взаємозв'язку з сучасністю і поглядом в майбутнє).

Гармонізація і діалогізація навчання (встановлення між учнем і книжкою рівноправного обміну духовними цінностями).

"Діалог Ривіна".

"Діалог Ривіна" передбачає читання або вивчення тексту абзацами. Під абзацом слід розуміти частину тексту до 12 лінійок, яка має закінчену думку і зміст якої можна передати реченням (до 10 слів). Для вивчення абзацу рекомендується:

Знайдіть у тексті нові слова і словосполучення.

Поясніть їх значення своїми словами чи прочитайте за текстом. За необхідності користуйтеся додатковою літературою.

Складіть речення з новими словами, переконайтеся, чи правильно їх зрозуміли.

Знайдіть ключове (головне) слово чи словосполучення абзацу.

Усно поясніть, чому ви вважаєте його ключовим.

Складіть речення з ключовим словом, щоб передати ідею абзацу. Придумайте друге речення. Виберіть на ваш погляд краще.

Краще речення запишіть у зошит.

Ключового слова в абзаці може не бути. Назвіть основні об'єкти (предмети, явища, персонажі, події), про які йдеться у цьому абзаці.

Встановіть зв'язки, залежність між цими суб'єктами.

Складіть речення, яке виражає суть абзацу. Придумайте друге. Виберіть краще.

Підготуйте відповіді на запитання, запропоновані вчителем, учнями.

Складіть запитання для товариша.

Пов'яжіть засвоєну інформацію з раніше вивченим чи прочитаним матеріалом.

"Діалог Сократа".

В рамках діалогу учні самостійно формулюють проблеми суспільного життя та пропонують альтернативні шляхи їх розв'язання.

Сократівський стиль характеризується використанням аналогії як способу виявлення суперечності в учнівських висловлюваннях. Однією з причин виникнення соціальних конфліктів є існування різних поглядів на те чи інше суспільне явище. Для того щоб їх подолати, людям необхідно обмінюватися своїми думками і прагнути долати суперечки, займаючи певні позиції, в яких відображаються справедливість та людська гідність - дві фундаментальні цінності демократичного суспільства. За допомогою "діалогу Сократа" можна змусити учня перевірити логічність та послідовність своєї позиції і визначити сферу її застосування.

Ділова гра.

Урок ділова-гра - це імітаційна модель навчальної діяльності учнів, що відтворюється в умовах, максимально наближених до дійсності. Мета ділової гри - поглибити та розширити діапазон знань учнів, формувати діловий стиль спілкування у практично-професійній діяльності. Урок - ділова гра має свої різновиди: урок-"еврика", прес-конференція, урок-змагання, урок-турнір, урок-спектакль, урок-КВК, урок-аукціон та ін. Незалежно від різновидів уроку-ділової гри, їх об'єднають загальні вимоги: постановка теми, цілей, завдань гри; визначення оптимального змісту гри; розподіл ролей та визначення функціональних обов'язків учасників гри; забезпечення умов для проведення ділової гри; єдність взаємодії учнів у ході виконання ролей.

Класичний варіант імітаційної гри включає такі етапи:

За типом ділові ігри бувають "жорсткі" та "вільні". У "жорстких" іграх детермінується зміст, функції та обов'язки учнів - виконавців ролей. У "вільних" іграх визначаються лише основні напрями дій. Тут більшою мірою допускається самостійність і творчість у реалізації основної ідеї та змісту ділової гри.

Дидактичні ігри .

Це різновид пізнавальних, спеціально створених дорослими чи успадкованих від попередніх поколінь ігор, що використовуються в навчальному процесі під безпосереднім керівництвом педагога. До дидактичних ігор належать настільно-друковані, словесні ігри, загадки, шаради, ребуси, головоломки, ігри-забави, сюжетно-дидактичні та ділові ігри. їх головна особливість - наявність, крім ігрової (для вихованців), чітко визначеної дидактичної мети (для вчителя), регламентування ігрової діяльності спеціально визначеними правилами. Ігровий задум та ігрові дії допоможуть зберегти високу активність і самостійність дітей, наповнити навчання радісними, позитивними інтелектуальними емоціями.

Дослідження.

Урок-дослідження - це така навчальна форма, в якій домінує дослідницький метод вивчення матеріалу. Використання цього типу уроку зумовлене потребами сучасного суспільства, яке ставить перед школою завдання виховати творчу особистість, розвинути творчі задатки дітей, навчити їх мислити, здобувати знання самостійно й застосовувати їх на практиці. Дослідницький метод на уроках застосовується переважно в старших класах.

Мета уроку-дослідження: розвивати в учнів уміння та навички, необхідні для вирішення нестандартних завдань, що зумовлені змістом твору, навички самостійного пошуку шляхів з'ясування істини, самостійного здобування нової інформації.

Педагогічні можливості уроку-дослідження:

Набування знань самостійно, а не отримання їх у готовому вигляді.

Удосконалення мислення, розвиток аналітично-синтетичної діяльності старшокласників, уміння зіставляти й порівнювати, аналізувати й синтезувати, узагальнювати й абстрагувати, висувати твердження та аргументувати їх, уявляти й систематизувати уявлення та ін.

Скерування учнів на динамічний пошук примушує їх стати дослідниками, першовідкривачами знань, співавторами навчально-виховного процесу.

Глибше осмислення нових знань на підставі попередніх і життєвого досвіду, в результаті чого навчальний матеріал міцніше запам'ятовується і здебільшого стає переконанням учнів, основою їх майбутнього світогляду.

Сприяє формуванню людини з гнучким розумом, творчими нахилами, стимулюєучнів до того, щоб не обмежуватись на уроках поверховими емпіричними узагальненнями фактів, а глибоко проникати в їхню сутність.

"З"

Цей метод використовується для демонстрації різноманітних поглядів на проблему, що вивчається. Розглядаючи протилежні позиції з дискусійної проблеми, учні ознайомлюються з альтернативними поглядами, на практиці навчаються захищати свою власну позицію, вислуховують інших.

"Займи позицію".

Цей метод допомагає проводити дискусію зі спірної, суперечливої теми. Він дає можливість висловитися кожному учневі, продемонструвати різні думки з теми, обґрунтувати свою позицію або перейти на іншу позицію в будь-який час, якщо вас переконали, та назвати більш переконливі аргументи.

Порядок проведення:

1. Учитель називає тему та пропонує учням висловити свою думку з досліджуваної теми.

2. Найбільш чітко виражені позиції (думки) записують на 2-5 плакатах.

3. Учневі потрібно стати в групу учнів біля того плакату, на якому записана позиція, що збігається з його точкою зору.

4. Учні готуються до обґрунтування своєї позиції.

5. Якщо після обговорення дискусійного питання учень змінив свою точку зору, він може перейти в іншу групу й пояснити причину свого переходу, а також назвати найбільш переконливу ідею або аргумент протилежної сторони (іншої групи).

Закріплення вивченого матеріалу.

Основний дидактичний смисл полягає в закріпленні та осмисленні вивченого матеріалу у вигляді відповідних навичок та умінь, як моторних, так і інтелектуальних. Архітектоніка таких уроків завжди зв'язана з повторенням пройденого матеріалу, виконанням вправ і може бути успішно відтворена виключно з урахуванням індивідуальних особливостей учнів, їх сприйняття навчання.

Залік.

Уроки які підводять підсумок роботи, одна з форм перевірки знань. Суть його в тому, що учні звітують про засвоєння тієї чи іншої теми розділу або логічно пов'язаних питань. Заліки бувають різних видів. Інколи вони бувають комплексною перевіркою знань: з теорії, розв'язування задач, з практичної чи лабораторної роботи; інколи на залік виносять будь-який один вид перевірки. Залік організують як в класичному академічному стилі, так і в формі гри. Він може бути і письмовим і усним.

"Здивуй".

Один з прийомів роботи на уроках, які дають можливість активізувати пізнавальну активність учнів. Учитель знаходить такий кут зору, щоб навіть повсякденне стало дивовижним.

"Зигзаг" (пилка).

Один із методів роботи в групах. Під час завершення вивчення теми. Клас ділиться на декілька груп. Кожній групі даються питання для вивчення. Учні з різних груп, що вивчають те саме питання, можуть радитися. Після закінчення часу, відведеного на вивчення питань, учні повертаються в групи й розповідають своє питання іншим членам групи. Після заслуховування виступу командира групи підбиваються підсумки.

Змагання.

Це прийом введення в урок елементів гри. Вони засновані на груповій діяльності учнів. Бувають різними за змістом, структурою, формою організації, різною може бути їх роль в навчальному процесі. Мета-навчитись самостійно організовувати власну навчальну діяльність, розв'язувати дидактичні завдання; формувати уміння виділяти головне, істотне; закріплювати спеціальні та загальнонавчальні знання, уміння та навички.

У змаганнях беруть участь окремі групи учнів, вчителі (учні виконують навчальні завдання, що запропоновані вчителем; вчителі виконують завдання, складені учнями). За таких умов на уроці-змаганні учні виступають у ролі "вчителів", а вчителі - у ролі "учнів". Допускаються й інші варіанти його організації.

"Е"

Еврика.

Можливі та доцільні ролі: "експериментатори", тобто учні, які добре працюють з приладами, реактивами, обладнанням; "теоретики" - учні, які глибоко і вільно володіють теоретичним матеріалом; "калькулятори" - учні, які швидко та точно здійснюють різні розрахунки; "експерти" -учні, які доповнюють, оцінюють та коригують процес і результати гри; "опоненти" - учні, які висувають нові ідеї, гіпотези на підтримку та на противагу тим, що розглядаються. Підсумки гри підводить вчитель.

"Евристичних запитань"

(ключових питань) - будь-яку задачу необхідно розглядати з різних точок зору; до основних ключових евристичних питань відносяться:

хто? (суб'єкт), що? (об'єкт), навіщо? (мета), коли? (час).

Екскурсія.

Це одна з форм організації навчання учнів особливо на уроках природознавства, географії, біології. Такі уроки перш за все покликані показати учням можливості практичного застосування знань, отриманих при вивченні теми чи розділу. Учні в ході екскурсії збирають природний матеріал для виконання окремих завдань. Ця форма організації занять на природі, на виробництвах. Мета уроків екскурсій визначається реалізацією краєзнавчого принципу навчання, а також економічного і екологічного принципів. Вони відіграють велику роль в ознайомленні школярів з методами дослідження, в розвитку їх пізнавальної самостійності.

"І"

Індивідуальне самонавчання.

Під час індивідуального самонавчання учні виконують ту або іншу самостійну роботу і складають письмове повідомлення про її результати.

Інтерактивний тренінг.

Це форма інтерактивного навчання, що дозволяє учасникам за короткий час не тільки засвоїти знання, набути нових навичок і змінити ставлення до певних стереотипів, що склалися, а й закласти основи нових підходів до розв'язання педагогічних ситуацій. Інтерактивний тренінг дозволяє використовувати досвід учасників, стимулює діалог між учасниками і викладачем (тренером) і дає можливість критично аналізувати організаційні та системні причини складностей, що виникають у навчально-виховній діяльності. Базується на основних принципах теорії навчання дорослих, сприяє залученню учасників й активізації процесу навчання.

Інтегровані (міжпредметні) уроки.

Інтегрований урок - це урок, який проводиться з метою розкриття загальних закономірностей, законів, ідей, теорій, відображених у різних науках та відповідних навчальних предметах. Це уроки інтегрованих зв'язків декількох предметів. Дають можливість сформування і яскравішого уявлення щодо навколишнього, взаємозв'язків і явищ. Основний акцент припадає не стільки на засвоєння певних знань, скільки на розвиток освітнього мислення. Структура таких уроків відрізняється .чіткістю, компактністю, стислістю, логічною взаємообумовленістю навчального матеріалу на кожному етапі уроку, великою інформативністю, об'ємністю матеріалу. Інтегровані уроки передбачають обов'язковий розвиток творчої активності учнів, перевантаження за рахунок переключення на різноманітні види діяльності; підвищують пізнавальний інтерес, сприяють розвитку у школярів мисленні, уваги, пам'яті, мовлення, уявлення.

Педагогічні можливості інтегрованих уроків та інтегровані уроки сприяють:

Більш повному осмисленню учнями навчального матеріалу, різні аспекти якого не можуть бути розкриті засобами якогось одного навчального предмета.

Формуванню умінь переносити знання з однієї галузі науки чи мистецтва в іншу.

Стимулюванню аналітико-синтетичної діяльності учнів, розвитку потреби в системному підході до об'єкта пізнання, аналізу та порівнянню процесів та явищ.

Розкриттю думок, настроїв, вражень, філософських та релігійних вчень історичної епохи, в контексті якої слід сприймати і розуміти творчість письменника.

Розвитку творчих здібностей учнів: уяви, фантазії, образного мислення, інтелекту та емоційної сфери.

Інструктивна лекція.

Метою лекції такого виду є ознайомлення учнів з технологією їхньої наступної навчальної діяльності, з особливостями виконання окремих дій та способів роботи.

На інструктивних лекціях:

"К"

Казка.

Урок спрямований на розвиток уяви та творчого мислення учнів. Цьому сприяє залучення школярів до складання сюжету казки. Інсценізація казки формує мовленнєві здібності учнів, сприяє естетичному розвитку. Сюжет казки передбачає виконання цілої низки умов: чітка цільова установка; набір найбільш відповідального об'єкта; складання запитань, на які потрібно відповісти учням за допомогою наявних знань (під час інсценізації мають бути сформульовані запитання, спрямовані на активізацію наявних в учнів знань, а також може здійснюватися перевірка домашнього завдання) на створення фабули (ланцюжок подій, що описуються в казці в певній послідовності); літературне оформлення. У процесі літературного оформлення казки необхідно враховувати деякі моменти: цікавість змісту; нескладність інсценування; можливість створення костюмів для учасників казки; проведення хімічних дослідів; використання наочності, що допомагає сприйняттю хімічних елементів казки.

На цих уроках учні знайомляться з казками, легендами, міфами народів світу і пізнають культуру всього людства. Вчаться самостійно придумувати казки чи її частини, малюють казкових чи міфологічних героїв, або урок безпосередньо проводиться у формі казки з казковим обрамленням.

"Картинна галерея".

Учитель вивішує на дошці 4-5 картин (фотографій), які містять ознаки основного поняття або явища. Об'єднавши учнів у групи, він пропонує їх представникам через деякий час назвати ознаки поняття, що зображені на картинах. Після завершення роботи у групах представники називають одну ознаку (по черзі, не повторюючись). Наведені ознаки вчитель записує на дошці у стовпчик. Після цього відбираються три найбільш характерні ознаки, з якими відбуватиметься подальша робота.

"Карусель".

Цей варіант кооперативного навчання, при якому одночасно залучаються в роботу всі учасники навчального процесу. При цьому відбувається активне спілкування та обговорення проблеми між усіма учнями класу. Цю технологію варто застосовувати для:

"Карусель" передбачає:

Організація роботи:

Коло ідей.

Дає можливість учням висловити свою точку зору; позицію; ідею, втягнутися в дискусію. При проведенні такого уроку необхідно вислухати кожного учня (або доповідача групи) по колу з однією підготовленою позицією (ідеєю, пропозицією). Всі відповіді слід "збирати" в колі по черзі доти, поки вони не вичерпаються. Такий метод дозволяє кожній групі або окремій особі обмінятися результатами своєї роботи.

КВК.

Мета - розвиток пізнавальних інтересів та мотивів, ерудиції, інтелекту учнів; здібностей швидко орієнтуватися у подіях, екстремальних ситуаціях. Уроки-КВК можуть бути тематичними, проблемними, розрахованими на загальну ерудицію учасників гри. Як правило, клас (або класи) поділяються на команди, які поетапно в процесі гри виконують різні цільові навчальні завдання. Підсумки та оцінку гри здійснює журі.

Комбінований урок.

Такі уроки вважаються класичними і найбільш розповсюджені. Вони мають декілька дидактичних цілей і включають всі структурні елементи. Кожен з елементів комбінованого уроку вимагає певних методів і форм організації навчальної діяльності учнів. Закріплення знань на комбінованому уроці доцільно проводити в ході вивчення нового матеріалу. Домашнє завдання можна задавати на різних етапах уроку, важливо лише чітко проінструктувати, як правильно його виконувати, яких знань і вмінь, досвіду творчої діяльності необхідно набути і добре засвоїти.

Компаративний аналіз.

Урок компаративного аналізу - це заняття, на якому домінуючим є компаративний шлях аналізу художньої літератури. Це новий методичнийшлях, який грунтується на набутках науки компаративістики.

Компаративізм (від лат. сотра ratives - порівняльний) - те саме, що й порівняльно-історичне літературознавство, в якому досліджуються подібності й відмінності, зв'язки та впливи літератур різних країн світу. Компаративний метод, запропонований Теодором Бенфеєм (1809-1881), ґрунтується на теорії "запозичень". Його прибічники вивчають той чи інший сюжет, мотив, образ, простежуючи їхню долю в літературах різних народів та епох.

Компаративісти доводять, що жодна література не може плідно розвиватися поза спілкуванням з літературами та культурами інших народів. Вони одностайні в думці, що використання історико-функціонального й порівняльного методів дослідження не лише допоможуть встановити зв'язки окремих літературних явищ, а й передбачає створення цілісної літературної освіти школярів, сприяє більш глибокому проникненню в ідейно-естетичний зміст кожного із порівнюваних творів. Окрім того, це утверджує думку про єдність світового літературного процесу.

Мета уроку компаративного аналізу, глибше розкрити ідейно-естетичну сутність кожного з порівнюваних творів чи процесів; дати історико-літературне пояснення відповідностей або відмінностей літературних явищ різних письменств; сприяти розумінню духовної єдності і національної своєрідності різних літератур в культурно-історичному розвитку суспільства.

Педагогічні можливості уроків компаратив ного аналізу:

допомагають учням усвідомити закономірності розвитку різних національних письменств;

стимулюють розвиток пізнавального інтересу, активізують мислення, сприяють утворенню нових логічних зв'язків, роблять знання школярів свідомими та міцними;

сприяють опрацюванню на уроках об'ємнішого навчального матеріалу, глибшому і повнішому розкриттю ідейно-естетичного змісту твору, що вивчається;

служать актуалізації, застосуванню раніше здобутих знань і створюють опору в засвоєнні досліджуваних понять, фактів, положень;

вчать розуміти генетичні зв'язки художнього твору з іншими творами талітературним розвитком в цілому та . ін.

Консультація.

Урок-консультація - це специфічна форма організації навчально-виховного процесу, яка проводиться перед контрольно-заліковими уроками. її мета - усунути прогалини в знаннях, уміннях та навичках учнів, попередити можливі помилки на контрольно-залікових уроках, виділити головне, істотне у змісті матеріалу, що вивчався раніше, та акцентувати на ньому увагу учнів. Мета таких уроків - надання навчальної допомоги учням. Такі уроки забезпечують інтереси всіх груп:

Контрольна робота (поточна, періодична, підсумкова).

Контроль забезпечує зворотний зв'язок, що дозволяє коригувати діяльність учителя та учнів, її результативність, виявляти резерви подальшого вдосконалення, навчання.

Поточні к/р проводяться в ході навчального процесуз метою отримання оперативної інформації про рівень засвоєння теоретичних знань та практичних навичок учнів. Вони проводяться в основному за змістом логічно завершеної дидактичної теми (чи кількох уроків з теми) програмового матеріалу з метою своєчасної корекції навчально-виховного процесу та забезпечення успішного просування учнів до засвоєння наступних розділів чи тем навчального курсу. При цьому слід дотримуватись таких вимог: чітке визначення змісту к/р відповідно до вивченого матеріалу; виділення в ньому головного, істотного; вибір раціональних форм проведення к/р (фронтальна, групова, індивідуальна); своєчасна корекція знань; умінь і навичок учнів; психологічний настрій та формування в учнів позитивної установки на проведення к/р; оптимальність навчально-методичного забезпечення проведення к/р.

Періодичні к/р проводяться після вивчення логічно завершеного розділу навчальної програми (наприкінці чверті, семестру чи навчального року). Основні вимоги до періодичних к/р такі: визначення вузлових тем у вивченому розділі програмового матеріалу та виділення в них основних питань, правил, алгоритмів, принципів, закономірностей, законів тощо, які є обов'язковими для засвоєння учнями; оптимальність змісту та обсягу к/р; складність та посильність завдань; диференційованість завдань з урахуванням індивідуальних особливостей учнів та рівнів їх навчальної підготовленості; врахування при розробці змісту контрольних завдань прогалин у засвоєнні програмового матеріалу.

Підсумкові к/р проводяться в кінці чверті та навчального року. Основні вимоги до такого типу к/р: зміст перевірочних питань, завдань повинен мати узагальнюючий, синтезований характер; охоплювати вузлові, центральні, провідні ідеї, аспекти, закони, закономірності, які є фундаментом даного навчального предмета чи окремого його курсу, розділу; розрахованим переважно на реконструктивний та творчий рівень знань учнів; диференційованим (у кількох варіантах, тестах, картках тощо); передбачати виконання учнями контрольних завдань за допомогою задіяння широкого комплексу способів, методів, засобів; бути посильним за обсягом, узгодженим за кількістю годин, відведених на її виконання.

Конференція.

Такий урок організовується як нарада спеціалістів в певній науковій галузі як збори спеціалістів-практиків, які займаються проблемами використання досягнень науки, у виробництві, як нарада предметників і філософів, розробляючи світоглядні проблеми, як збори спеціалістів різних профілів, що вирішують загальну глобальну проблему. Учні, як правило, виступають з доповідями і з інформацією. Вся інформація готується самостійно і вдома, а на уроці вони її озвучують. Базою для такої роботи служить додаткова література: науково-популярні книги, журнали, газети. Мета уроків-конференцій-розширення та поглиблення навчального матеріалу, ознайомлення з новою інформацією за рахунок спілкування з різними інформаційними джерелами. Проходить обмін думками. Форми роботи в процесі підготовки - вивчення літературних джерел, в ході самого уроку - взаємоінформація учнів, ведення тезисних записів, складення плану.

"Круглий стіл".

На таке заняття запрошуються спеціалісти-вчені або спеціально підготовлені учні, які володіють питаннями, що будуть розглядатися. "Спеціалісти" ведуть обмін інформацією з учнями, відповідають на питання, ставлять свої відповідно до проблематики досліджуваної теми.

Культурологічний аналіз.

Урок культурологічного аналізу - це такий тип навчального

заняття, що передбачає вивчення літературного твору в контексті світової культури.

Мета уроку культурологічного аналізу: показати учням, що літературний твір - це явище культури на певному етапі його розвитку, в ньому органічно поєднуються багатовіковий досвід людства з особливостями творчої індивідуальної манери письменника, його особистим поглядом на висвітлювані проблеми.

Науковці визначають, що в історії людства існували такі типи художньої свідомості: культура Давнього Сходу, Античності, Середньовіччя, класицизму, романтизму, реалізму і діалогічна свідомість людини XXI століття, в якій "стягуються в одному культурному просторі, в одній свідомості і мисленні різні форми культур: Захід і Схід, Азія, Африка або в межах західної культури - Античності, Середньовіччя, новочасне мислення. Саме культурологічний аналіз художнього твору шляхом від культурного контексту до осмислення літературного тексту дасть змогу вчителю:

розкрити особливості художньої свідомості певної епохи й відшукати їхнє втілення у творі, що вивчається;

актуалізувати знання учнів з курсу всесвітньої історії про суспільні процеси та історичні реалії доби, що знайшли відбиток у творчості митця;

отримати фонові знання про країну, де народився і творив письменник, її традиції, побут, звичаї, що допоможе школярам глибше зрозуміти художній твір;

проникнути в особливості етнопсихології народу, визначивши своєрідне й загальнолюдське, зрозуміти національну специфіку світосприйняття автора;

познайомитися і глибше зрозуміти сутність визначних творів інших видів мистецтва тієї епохи, присвячених висвітленню тих самих проблем;

виховувати повагу учнів до надбань культури інших народів;

збагачувати лексичний запас школярів словами, що називають національний одяг, житло, їжу, предмети побуту, танці, ігри тощо.

На уроці культурологічного аналізу суттєву роль відіграють фонові знання, без яких неможливо іноді адекватно сприйняти й осмислити зміст художнього твору, авторську концепцію, своєрідність психології героїв. Подавати їх учитель може на різних етапах вивчення літературного твору:

Для подання фонових знань можуть бути використані такі методичні форми роботи: слово (або лекція) вчителя, бесіда, самостійне читання (домашнє чи класне) запропонованих учителем історичних, літературознавчих, мистецтвознавчих, культурологічних джерел та енциклопедично-довідникової літератури; розгляд та аналіз ілюстрацій, репродукцій картин; прослуховування музичних творів, перегляд слайдів, діафільмів, уривків з кіно-, теле- й відеофільмів, що містять культурологічний матеріал; екскурсії до музеїв, пам'ятників та пам'ятних місць; написання учнями рефератів, доповідей та повідомлень тощо.

"Л"

Лабораторна робота.

Лабораторна робота є одним із видів обов'язкових самостійних робіт учнів. Лабораторна робота - урок формування експериментальних умінь та навичок, на якому учні користуються різним обладнанням, проводять досліди, спостереження, знімають показники, описують отриманні результати, складають звіти і роблять висновки.

Ланцюжок.

Ланцюжок використовується під час вивчення різноманітності живих організмів чи подій.

Лекція.

Лекція - одна із форм організації навчання в загальноосвітньому навчальному закладі. її основою є системне усне викладення вчителем навчального матеріалу протягом одного уроку (чи пари уроків), головний зміст якого становить аналіз та узагальнення фактів, а відповідними прийомами - пояснення та міркування. Залежно від теми лекції в ній може домінувати характеристика, опис, розповідь про певні факти, процеси, явища. Структура традиційної лекції така: організація діяльності вчителя та учнів; формулювання теми, постановка мети і завдань; актуалізація опорних знань учнів; викладання змісту дидактичного матеріалу вчителем, забезпечення умов сприйняття та засвоєння його учнями; узагальнення та систематизація знань учнів, набутих у процесі читання лекції, підведення підсумків лекції.

Лекція-діалог.

Така лекція проводиться на основі Сократівського методу за допомогою прямого діалогу учителя з учнями. Лекція-діалог, на якій звучить слово учня, дозволяє уникнути пасивного сприйняттянавчальної інформації, спонукає учнів до активних дій.

Лекція з науковою структурою.

Використовує структури, що притаманні науці, яка вивчається, або проблемній галузі.

Наприклад, на думку дослідників фольклору, вивчення побудови народних казок спонукає учнів здійснювати певні розумові та чуттєві дії. Відповідний вплив на учнів можна здійснити за допомогою лекції, побудованої за "казковою структурою": припис або заборона - його порушення - від'їзд героя.- драма - задача із суперечністю - неправильне рішення - підказка або допомога - розв'язання задачі - повернення з перемогою.

Лекція-інструктаж.

Проводиться з метою підготовки учнів до семінарського заняття. Розкриваючи теоретичний і прикладний аспекти теми лекції, вчитель акцентує увагу на можливих та доцільних шляхах використання теоретичних знань; дає розгорнуте трактування того кола питань, що передбачено розглянути на наступному занятті. На лекції-інструктажі можуть бути поставлені завдання репродуктивного, варіативно-тренувального, пошукового та творчого характеру; зосереджується увага учнів на джерелах додаткової інформації.

Лекція (інтегрована) .

Проводиться під час інтегрованих уроків. Кожен з учителів викладає свою частину матеріалу. Прикладом інтегрованої лекції може бути урок із всесвітньої історії вії класі на тему "Світ на межі двох тисячоліть", коли вчителі історії, географії, біології спільно дають загальну характеристику глобальним проблемам сучасності та вказують на можливі шляхи їх розв'язування.

Лекція оглядова проводиться, як правило, з метою висвітлення широкого кола питань з тієї чи іншої теми, ознайомлення з новою інформацією з цих питань, розширення світогляду учнів. Важливим моментом оглядової лекції є відбір і структурування навчального матеріалу, що забезпечує підготовку учнів до логічного сприйняття систематизованої інформації та засвоєння системних знань. Превалюючими прийомами оглядової лекції є розповідь, опис, аналіз фактів, явищ, процесів. Засобами реалізації змісту оглядової лекції є раціональне поєднання слова вчителя та наочності (карт, таблиць, різних видів ТЗН).

Лекція полемічна.

Передбачає викладання змісту матеріалу у вигляді постановки дискусійних проблем, положень, що вимагають розв'язання в ході дискусії.

При цьому не виключені різні думки з того чи іншого питання. Роль учителя у проведенні полемічної лекції дуже складна. Йому необхідно бути ерудитом, володіти мистецтвом полеміки, орієнтуватися в різних поглядах та спрямувати учнів на правильні висновки. Крім того, він має бути демократичним, справедливим, винахідливим, у міру гнучким. Полеміка - один зі способів ефективного емоційного впливу на учня, збудження його інтересу, відвертості, щирості, бажання шукати істину.

Лекція теоретичного конструювання.

Дає можливість навчити школярів систематизувати та узагальнювати свої освітні результати на теоретичній основі. За теоретичну основу на лекції править концепція, принципи, правила, закони, теорії, картина світу. На лекції учні знайомляться зі структурою та ієрархією встановленого теоретичного елемента, з методами його конструювання. Такі лекції виступають як засіб для організації освітньої діяльності учнів на теоретичному рівні.

Лекція узагальнююча .

Проводиться зазвичай після вивчення повного курсу навчального матеріалу або великого розділу з метою систематизації та поглиблення знань учнів. Вона є підсумком системи проведення раніше уроку і включає провідні аспекти курсу даного навчального предмета. У процесі узагальнюючої лекції доцільним є використання узагальнюючих таблиць, схем, ТЗН тощо.

"М"

Метод евристичних, або "ключових", питань.

Є різновидом групової роботи, де учням пропонується розглянути будь-яке запитання з різних точок зору. При цьому необхідно систематизувати найбільш значимі питання, які виникають при вивченні тієї або іншої події, явища.

"Мікрофон".

Ця технологія є різновидом загальногрупового обговорення певної проблеми, яка дає можливість кожному сказати щось швидко, відповідаючи почергово.

Перед класом ставиться запитання. Учням пропонується олівець, що імітує мікрофон, який вони будуть передавати одне одному, по черзі беручи слово. Говорити може тільки той, хто тримає олівець. Якщо учень не має що сказати, він передає слово іншому. Важливо не обговорювати і не критикувати чужі відповіді. На завершення вчитель або учень, який добре володіє цією темою, підбиває підсумки.

Міні-дебати.

Різновид дискусії. Учням пропонуються дві протилежні точки зору на те чи інше явище, подію. Вони мають віддати перевагу одній із них чи запропонувати інше, власне бачення проблеми.

Мозаїка.

Цей вид навчальної діяльності використовується для створення ситуації, яка дає змогу учням працювати разом для засвоєння великої кількості інформації за короткий проміжок часу. Для виконання цієї форми клас поділяється на експертні групи, які отримують завдання для експертизи. Працюючи з додатковою літературою І чи іншими джерелами інформації, члени групи складають блок-схеми експертної оцінки. Після завершення роботи утворюються консультаційні групи, до яких входять по кілька учнів з кожної експертної групи. Діти обмінюються результатами експертиз, аналізують матеріал в цілому, занотовують необхідну інформацію, а закінчивши роботу, повертаються до своїх експертних груп, де остаточно узагальнюють весь матеріал.

"Мозковий штурм".

Урок колективного обговорення, пошук рішень, що спонукає учасників проявити свою уяву та творчість, який досягається шляхом вільного вираження думок усіх учасників та учасниць і допомагає знаходити кілька рішень з певної теми.

Учитель на уроці називає тему і запрошує взяти участь у її обговоренні шляхом штурму, який організовується за такими етапами:

1. Всі учасники "штурму" пропонують ідеї щодо розв'язання висунутої проблеми (ідеї можуть бути будь-якими, навіть фантастичними).

2. На дошці учень записує всі ідеї, що пропонуються.

3. Коли група вважає кількість поданих ідей достатньою, їх подання припиняється.

4. Після того як майже всі ідеї зібрані, вони групуються, аналізуються, розвиваються групою.

5. Вибираються ті, що, на вашу думку, допоможуть вирішити поставлену проблему.

Мозковий штурм спонукає учнів виявляти творчість, розвиває вміння швидко аналізувати ситуацію.

"Морський бій".

Цей вид діяльності використовується для формування уміння швидко орієнтуватися в матеріалі з певної теми. Проходить за принципом гри морський бій.

На магнітній дошці, розкресленій по горизонталі та вертикалі, розміщені цифри, під якими закодовані запитання і букви, що символізують "кораблики": однопарусні (одна літера), двопарусні (дві літери). Всі написи на дошці прикриваються картонкою, на яку прилаштовані магніти.

При відсутності магнітної дошки можна розкреслити звичайну дошку по горизонталі та вертикалі лініями. У крайньому зліва стовпчику написати цифри від 1 до 10, а у верхньому рядочку - літери. Таблиця із закодованим розміщенням запитань та корабликів зберігається у ведучого. Під час гри на дошці він робить позначки: "х", якщо у квадратику було запитання і на нього дали правильну відповідь; "О", якщо відповіді не прозвучало; і записує певну літеру, якщо у квадратику був "кораблик".

Гра завершується, коли розгадане ключове слово, яке утворюється з літер-"корабликів". Команда, що відгадала слово, отримує два бали. Ведучий підводить підсумки.

"Н"

Навчальна екскурсія.

Це форма організації навчання в умовах природного ландшафту, виробництва, музею, виставки з метою спостереження та вивчення учнями різноманітних об'єктів і явищ дійсності.

Характерна ознака заняття - вивчення об'єкта, пов'язане з пересуванням учнів.

Метою екскурсії є:

Екскурсії допомагають формувати емоційні якості учнів: почуття прекрасного, відчуття радості пізнання, бажання бути корисним суспільству, громаді.

Екскурсія - найстаріша форма навчальної роботи, тому вимоги до організації та проведення екскурсій добре розроблені. Сьогодні ми все частіше зустрічаємо цю допоміжну форму навчальної роботи у переліку нестандартних уроків, що насамперед пов'язано з використанням відеотехніки та комп'ютерів (у тому числі й всесвітньої мережі Інтернет).

Навчальна конференція.

Шкільна навчальна конференція наближає навчання до наукових форм діяльності. У період підготовки до конференції учні самостійно обирають тему доповіді, виконують невелике дослідження та готуються до виступу з отриманими результатами. Конференція може проводитися в межах одного класу, паралелі або мати загальношкільний характер. її відмінність ознака полягає в обговоренні теоретичного інтегрованого характеру.

Ознаками конференції є:

необхідність підготовчого періоду;

обов'язкова наявність не тільки повідомлень, а й виступів у формі доповідей, тобто із власною точкою зору.

Навчальні конференції більш ефективні, ніж традиційне повторення або закріплення на уроках, тому що при вмілій організації дають можливість учням зіставити різні точки зору, захистити свої позиції у вільній дискусії. Шкільна навчальна конференція ефективно використовується здебільшого в роботі з учнями старшого віку.

Навчальні консультації .

Полягають у наданні допомоги учням щодо засвоєння окремих тем або розділів навчального курсу, а також поглибленого вивчення предмета.

Під час проведення консультації учні мають можливість поставити питання, намагаються дати відповіді на них, слухають пояснення вчителя-предметника або запрошених спеціалістів.

Розрізняють консультації:

Правильно організована консультація:

Консультативне спілкування вчить школярів точності формулювання проблем та питань, що виникають.

"Навчаючи - вчуся".

Цей метод дає учневі можливість взяти участь у навчанні та передачі своїх знань іншим, у даному разі - своїм однокласникам під час уроку.

Роботу організовують таким чином:

1. Після того як вчитель назвав тему та мету уроку, роздав картки із завданнями, учні ознайомлюються з інформацією, що міститься на картках.

Якщо щось не зрозуміло, учень запитує про це та перевіряє в учителя, чи правильно він зрозумів інформацію.

1. Учні готуються до передачі цієї інформації іншим у доступній формі.

2. Необхідно всім ознайомити зі своєю інформацією однокласників. Учень має право говорити тільки з однією особою одночасно. Завдання полягає в тому, щоб поділитися своєю інформацією з іншими учнями й самому дізнатися про щось від них.

3. Коли всі поділилися та отримали інформацію, розкажіть у класі, про що ви дізналися від інших.

"О"

"Обери позицію".

Пропонується проблемне питання, дві протилежні думки щодо його розв'язання і три позиції: "так" (за першу думку), "ні" (за другу думку), "не знаю, не визначив власної позиції". Учні класу обирають певну позицію, формують три групи, обговорюють правильність своєї думки. Хтось із учнів від кожної групи аргументують свої позиції, після чого відбувається колективне обговорення та розв'язання проблеми.

Оглядовий семінар .

Передбачає самостійний огляд учнями всієї теми на основі підручника або інших матеріалів.

Результати огляду учні формулюють у вигляді таких суджень:

Особливу роль відіграють сформульовані учнями питання.

За підсумками оглядового семінару складаються індивідуальні й колективні програми занять за темою.

"П"

Панельна дискусія.

Іноді панельну дискусію називають засіданням експертної групи (не плутати з "методом суддів"). Для цього виду дискусії вчитель обирає 4-6 учнів і попередньо призначає ведучого. Під час дискусії визначена проблема обговорюється спочатку всіма учасниками у режимі вільних висловлювань, а потім кожен по черзі має сформулювати свою точку зору (висновок), виступаючи з коротким повідомленням.

Парадоксальна розповідь.

Парадоксальна розповідь (від. грецької - несподіваний, дивний) - це розповідь, яка містить хибні або неправильні твердження. Спираючись на свої знання, учням необхідно виділити парадоксальні моменти та довести, у чому полягає їх хибність. Під час виконання цієї вправи розвиваються вміння швидко логічно мислити, стило конспектувати, чітко висловлювати свою думку.

Парадоксальна розповідь може бути використана на етапі узагальнення та систематизації вивченого матеріалу.

Паралель.

Ця форма роботи є різновидом "акваріуму", тільки одночасно працює дві групи і порівнюються висновки їхньої роботи.

"Показуха" (скульптура).

Клас ділиться на групи, представники яких повинні через хвилину представити його у вигляді скульптури (тобто без слів). Після демонстрацій учитель організовує обговорення за такими питаннями:

Поп-корн.

Це різновид бесіди. Суть цього виду полягає в тому, що учням ставлять проблемне запитання, дають час на обдумування, а вже потім опитують. Учні, які зазвичай спочатку малоактивні, "дозрівають" як поп-корн - "вибухають" відповідями, як повітряна кукурудза.

Практикум.

Урок-практикум - такий тип навчального процесу, який сполучає у своїй основі різні форми організації пізнавальної діяльності, має риси комбінованого уроку, І органічно поєднуваного з системою нетрадиційної освіти. Практикум допомагає розвинути уміння, пов'язані з розвитком зацікавлення (аналізувати свої зацікавлення, визначити нові зацікавлення на грунті колишніх, зіставляти свої можливості та зацікавлення); вміння знаходити практичні види діяльності (вміння визначати для себе пізнавальні види діяльності); вміння обирати практичний вид діяльності для себе (пошук відповідей на обґрунтування практичних завдань); вміння досліджувати умови практичної діяльності); вміння готуватися до практичної діяльності (визначення мети, завдань діяльності); вміння здійснити діяльність на практиці (планувати свою практичну діяльність; бачити позитивні і негативні сторони своєї практичної діяльності); вміння встановлювати цінність практичної роботи, культурну та професійну цінність практикуму.

Схема уроку-практикуму:

Практичне заняття.

Практичне заняття ставить за мету на основі засвоєних системних знань залучати учнів до різних видів самостійної діяльності - практичної, інтелектуальної, предметної

Практична діяльність учнів забезпечує використання ними знань, умінь та навичок у різних ситуаціях. Інтелектуальна діяльність учнів у процесі виконання практичної роботи - це бачення та виправлення своїх помилок, перенесення знань з одного предмета на інший, діагностування і моделювання навчально-пізнавальної діяльності.

Практична робота.

Мета такого уроку - обробка та закріплення теоретичних умінь та навичок на практиці. На цих уроках проводяться великі за обсягом і складні за змістом роботи. Уроки практичних робіт містять такі структурні елементи: постановка навчально-виховних задач; ознайомлення учнів з навчальними засобами, необхідними для виконання практичної роботи; інструкціями щодо оволодіння прийомами навчальної діяльності і оформлення отриманих результатів; підведення підсумків і домашнє завдання. Результат цього типу уроків залежить від ступеня оволодіння учнями прийомів навчальної роботи: порівнювати, співставляти, робити висновки, розраховувати, аналізувати, встановлювати залежність.

Прес.

Метод "Прес" використовується у випадках, коли виникають суперечливі думки з певної проблеми й учневі потрібно посісти чітко визначену позицію з обговорюваної проблеми та аргументувати її. Метод дає можливість навчитися формулювати та висловлювати свою думку з дискусійного, проблемного питання аргументовано, чітко, стисло.

Прес-конференція.

Такі уроки імітують прес-конференції, коли групи суспільних діячів чи вчених ведуть бесіди з представниками преси, спрямовані на вирішення важливих питань і проблем з метою їх популяризації та пропаганди. Уроки цього типу сприяють розвитку у школярів навичок роботи з додатковою літературою, прищеплюють допитливість, виробляють уміння працювати в колективі, надавати взаємодопомогу.

Урок має таку структуру та етапи:

"Приваблива мета".

Один з прийомів, які допомагають слабким учням впевненості у виконанні простого завдання. Наприклад, під час вивчення лупи і мікроскопа перед учнями ставиться проста мета: навчитися користуватися збільшувальними приладами, розуміти принцип їх роботи і можливості їх використання.

Пристендовий урок.

Це педагогічна інновація, в процесі якої вчитель розкриває власну технологію проведення певного реального уроку, детально аналізує кожен етап його макро- і мікроструктури, аргументує доцільність застосованих методів навчання. Цей урок без учнів дає змогу акцентувати увагу на важливих моментах підготовки заняття.

Проект.

Виконання проектів - це самостійне вивчення учнями окремої проблеми протягом певного проміжку часу, яке завершується творчим звітом. Сприяє розвитку пізнавальних інтересів та згуртованості колективу. Виконання проектів може бути корисним для викладання природничого циклу, оскільки воно:

Оголошення загальної теми та вибір підтем із цієї проблеми здійснюється заздалегідь. Теми доцільно підбирати у вигляді конкретних, чітких запитань, які б зацікавили учнів. Необхідно враховувати, що чим менший вік учасників проекту, тим доступнішою має бути тема для дослідження.

Повторення.

Основна дидактична мета даного уроку полягає в попередженні забування засвоєного матеріалу, поглиблення його зв'язків з раніше вивченим, уточнення набутих тих чи інших уявлень. Особливість і складність проведення таких уроків в тому, щоб точно визначити межі навчального матеріалу, вміння виділити його основні ідеї, поняття, правила, підібрати відповідні завдання. Повторення має бути організоване в цікавій формі і відрізнятися від звичайного уроку. Такі уроки проводяться рідко, наприкінці року. Однак вони важливі для закріплення знань, умінь та навичок з великих тем, розділів з метою встановлення логічного зв'язку між розділами.

Подорож.

Цей урок - пізнавальна гра, в ході якої здійснюються з допомогою книг, карт експедиції в різні епохи, країни. Мета експедиції - дізнатися про внесок вчених будь-якої країни в розвиток якогось розділу, країни, що вивчаються в межах програми курсу. Можуть проводитись як оглядово, так і поглиблено.

Пошуковий семінар.

Передбачає проведення учнями досліджень у групах, а потім колективний пошук за найбільш цікавими і важливими проблемами.

Врахувати індивідуальні якості учнів дозволяють цикли різних за типами семінарів. Розглянемо три типи семінарів, об'єднаних у загальний цикл: з індивідуальною роботою, груповою, групами змінного складу.

"Р"

Розв'язування задач.

Такі уроки мають багатогранні функції: засоби пізнання і засвоєння понять, які вивчаються, явищ і закономірностей; засоби обробки знань та формування умінь, застосування їх на практиці; засоби повторення пройденого, сприяння встановленню зв'язку вивченого з життям і виробництвом в усіх його різновидах, засоби створення проблемних ситуацій. Такі уроки вчать працювати, бути цілеспрямованими і самостійними, творчо активними. Важливе значення має формування в учнів узагальнюючих умінь, виробленню загальних підходів. Використовуються як індивідуальні, так і групові форми роботи.

Рейтинго-вибірковий диктант.

Такий вид навчальної діяльності пропонується учням для оцінки достовірності 10-12 суджень, які зачитує учитель. Відповідь позначається значком "+" (так), якщо судження правильне, а якщо помилкове - значком "-" (ні). Відповіді на запитання записуються в один ряд і нумеруються.

Розв'язування ситуаційних задач.

Ситуації слугують для учнів конкретними прикладами для ідей та узагальнень, забезпечують основу для високого рівня абстрагування й мислення, зацікавлюють та захоплюють, допомагають пов'язати навчання з досвідом реального життя, дають шанс реального застосування знань.

Такий вид роботи навчає учнів ставити запитання, відрізняти факти від думок, виділяти важливі та другорядні обставини, аналізувати та приймати рішення.

Рольова гра.

Такі уроки імітують наукову, виробничу, соціальну діяльність людей. Моделюють різноманітні життєві і виробничі ситуації з метою вивчення нового матеріалу, його закріплення, розширення і обробка знань. До цього типу уроків відносяться уроки-вистави чи гри, коли вчитель організує театральну виставу (гру) і матеріал уроку подається в формі інсценівки, а кожен учень отримує певну роль. Такі уроки захоплюють своєю святковістю, атмосферою театру, можливістю проявити творчість, масовість.

"С"

Самоорганізуючий семінар.

Надає учням можливість самостійно визначати цілі заняття, розподілити роботу між колегами з групи, виконати й оцінити її результати, звітувати перед класом, окреслити перспективу на майбутнє заняття. Кожен учень обирає одну тему, розробкою якої він займається на семінарі індивідуально або в групі.

Семінар.

Семінарське заняття є формою організації навчання, що поглиблює та систематизує знання. Вимога до нього - активна участь кожного учня. На семінарах передбачається більш високий ступінь конкретизації навчального матеріалу, ніж лекція. Вони вимагають від учнів серйозної самостійної роботи з додатковою літературою, читання нового джерела, порівняння матеріалів, підбір цікавих фактів.

Семінар випереджальний .

Проводиться перед вивченням невеликої за обсягом та нескладної за змістом теми. їх мета - формувати вміння орієнтуватися у змісті навчального матеріалу, виділяти описовий, пояснювальний та інструктивний матеріал, головне, істотне у змісті теми. Підготовка до семінару такого типу вимагає обов'язкового інструктажу, розробки групових та індивідуальних завдань, контролю за процесом підготовки учнів до семінару.

Семінар з індивідуальною роботою.

Під час проведення семінару учні ставлять перед собою навчальне завдання за темою, складають план заняття, вибирають вид навчальної діяльності і форму звіту. Вчитель надає учням банк даних, що полегшує їм вибір перелічених елементів діяльності. Варіанти можливих завдань, види діяльності та форми звіту записуються до початку семінару на дошці у вигляді таблиці.

Семінар з груповою роботою.

Його специфіка полягає в тому, що учні, які займаються однаковими питаннями під час індивідуальної роботи, об'єднуються в групи. Кожна створена група після обговорення вибирає форму заняття за своєю темою для інших учнів класу. Учні готують виступ, досліди, задачі, вікторини для тих дітей, які прийдуть до них на наступне заняття.

Семінар в групах за вибором.

Під час такого заняття одночасно виступають декілька учнів - представників груп, що працювали на попередньому семінарі. Вони коротко доповідають класу, чим будуть займатися учні, які вибрали для занять їхню групу. Школярі створюють нові робочі групи.

Семінар генерації ідей.

Учні розподіляються за парами: генератори та організатори. Генератор висловлює своє бачення проблеми, описує все, що йому відомо або невідомо з даної теми. Організатор ставить йому уточнюючі питання, заохочує висловлювання, записує основні відповіді та отримані під час обговорення, результати. Алгоритм фіксації результатів задається вчителем, наприклад:

Через деякий час пари переходять від етапу генерації до обговорення матеріалу, який було нароблено, а потім виступають перед всіма учнями.

Семінар-практикум.

Така форма організації колективної роботи учнів у межах уроку, який характеризується колективним обговоренням раніше запланованих питань.

Семінар-рефлексія.

Під час проведення такого семінару обговорюються основні результати проведених занять, аналізуються способи освітньої діяльності та особливості отриманої продукції. Учні в групах коротко висловлюють свої думки стосовно зазначених питань. Координатор семінару та лідери груп фіксують узагальнені та систематизовані результати рефлексії. Потім відбувається колективне обговорення ключових проблем, виявлених під час індивідуальних виступів.

"Серцевий напад".

Учні поділяються на групи по 6-8 чоловік. Група отримує запитання (завдання) без встановлення часу на обдумування. Чим швидше група впорається із завданням (дасть відповідь на запитання), тим вищий бал отримують учасники.

Симпозіум.

Різновид конференції, на якому вчитель формулює загальну проблему, а учні виступають зі своїми міркуваннями з даної проблеми, попередньо підготувавши свої виступи в письмовому вигляді. Проводиться протягом 1-2 годин. Наприкінці вчитель підбиває підсумки, робить узагальнення, оцінює роботу доповідачів і найбільш активних та творчих учасників конференції.

Синтез думок.

Даний вид діяльності передбачає виконання групами поетапно всіх завдань уроку: на аркушах перша група виконує перше завдання, друга - друге і т. д., після виконання завдань перша група свої записи для опрацювання передає другій, друга - третій і т. д; коли аркуші з доповненнями, зауваженнями повертаються до "хазяїв", кожна група презентує свої дослідження з урахуванням доповнень, зауважень однокласників. Можна перед початком роботи створити експертну групу, яка проаналізує роботу інших груп.

Групова робота має ряд переваг:

"Снігова куля" (два-чотири-вісім).

Використовується, коли необхідно, щоб учасники обговорили якесь питання спершу в парах, потім у квартетах, пізніше - в октетах тощо. Важливим для навчання с як викладання, такі вислуховування поглядів, аргументів, характеристики речей, ознайомлення з різними підходами. Переваги методу в тому, що він навчає вести переговори і робити вибір. Проте слід пам'ятати, що його використання (багаторазове повторення) буде ефективним тоді, коли проблема цього варта.

Організація роботи:

Співбесіда.

Урок-співбесіда-це специфічна форма організації навчально-виховного процесу, де взаємодія вчителя з учнями жорстко не детермінується, а домінуючим методом його проведення є бесіда. Урок-співбесіда проводиться перед: заліком, навчальною екскурсією, конференцією, диспутом, контрольною роботою. Його мета - виявити рівень навчальних досягнень учнів. У ході співбесіди констатується зміна рівнів засвоєння знань, загальнонавчальних та спеціальних умінь і навичок учнів; розвитку їх творчих можливостей; аналізуються помилки, виявляються прогалини у знаннях, використовуються оперативні та доцільні шляхи їх усунення; прогнозується система роботи з учнями щодо поліпшення засвоєння програмового матеріалу; констатується стан підготовки учнів до підсумкового уроку.

Спектакль.

Мета - поглиблення, розширення в учнів діапазону спеціальних знань, умінь та навичок спілкування, співробітництва в процесі підготовки та виконання ролей; перевтілювання, входження в образ, проникнення ідеями, закладеними автором у ролях спектаклю. Ролі детермінуються змістом та характером твору. Це можуть бути персонажі з міфів та легенд, казок, епосу, літературних творів та ін. Оцінюється урок-спектакль за якістю виконання ролей та досягнення поставленої мети.

Спільний проект.

Групи учнів працюють над виконанням різних завдань однієї теми. Після завершення роботи кожна група презентує свої дослідження, в результаті чого всі школярі знайомляться з темою в цілому.

Суд.

Урок дає можливість отримати уявлення про спрощену процедуру прийняття судового рішення та провести рольову гру - судовий процес з участю трьох осіб: судці, який буде слухати обидві сторони і приймати рішення, позивача і відповідача.

Після того, як учитель поділить клас на групи: судді, позивачі та відповідачі, він надає кожній групі запитання:

В судовому процесі можуть брати участь такі "особи", як адвокат, прокурор, свідки.

Урок проходить з дотриманням порядку ведення судового засідання:

Суспільний огляд знань.

Такі уроки відображають прагнення до відкритості, гласності, співпереживання, співтворчості. Вони є своєрідною перевіркою знань учнів з пройдених тем чи розділів. Особливістю таких уроків є перевірка, яка організовується з метою показати учням, вчителям, батькам, чого досягай школярі, як вони засвоїли знання, передбачені програмою, і настільки цей інтелектуальний і практичний вантаж пов'язаний з життям.

"Т"

Твір.

Уроки цього типу присвячені творчим роботам учнів. Вони є повторювальними і грунтуються на вивченому матеріалі. Вони пов'язують тему предмета і рідної мови та літератури. Щоб написати твір, необхідно не тільки володіти фактичним матеріалом, але і вміти грамотно висловити свою думку.

Творче читання.

Цей метод є найбільш специфічним для вивчення літератури. Мета методу творчого читання полягає в активізації художнього сприймання, художніх переживань, у формуванні засобами мистецтва художніх нахилів та здібностей школярів.

Читання художнього твору докорінно відрізняється від читання текстів іншого типу - наукових чи публіцистичних. Завдання вчителя-словесника - навчити дітей читати книгу, цінувати літературу як мистецтво, підготувати читача, котрий яскраво відчуватиме і критично мислитиме.

Читання літературного твору потребує особливої уваги до слова, ритму, фрази, дає поштовх уяві читача, викликає емоційне співпереживання.

Метод творчого читання реалізується за допомогою прийомів:

* виразне читання вчителя;

Творчий звіт.

Такий урок проводиться з метою повторення та узагальнення матеріалу, систематизації знань. На ньому учні показують та захищають свої творчі роботи. На огляд і захист можуть надавати проекти, моделі, стенди, малюнки, доповіді, експериментальні дослідження. Звіт повинен містити аргументацію вибору теми, виклад суттєвості роботи, узагальнення отриманих результатів з опорою на знання.

Робота над темою передбачає необхідність розкриття значення таких термінів, як тренінг та Т-група.

Термін "Тренінг" походить від англійської to train - навчати, тренувати.

Тренінг - це запланований процес, призначений надати або поновити знання та навички і перевірити ставлення до проблеми, ідей, поведінкуз метою їхньої зміни чи оновлення.

Тренінг сприяє інтенсивності навчання, результат якого досягається завдяки власній активній роботі його учасників. Знання не подаються в готовому вигляді, а стають продуктом активної діяльності самих учасників. У центрі уваги - самостійне навчання учасників Т-групи та інтенсивна їх взаємодія.

Ми можемо говорити, що тренінг - це:

Тест.

Перевірка знань, умінь, навичок, розуміння, досягнутих індивідом у певній галузі. Виявляє те, що засвоєно, а не узагальнені вміння, досягнуті в результаті життєвого досвіду. Існує три види тестів на досягнення - дії, усні й письмові. Тести дії призначені для виявлення вмінь виконувати дії з механізмами, матеріалами, інструментами.

Ток-шоу.

Метою такого уроку є отримання навичок публічного виступу та дискутування.

Учитель на такому уроці є ведучим. Робота організовується так:

1. Оголошується тема уроку.

2. Слово на запропоновану тему надається "запрошеним гостям".

3. Слово надається глядачам, які можуть виступити із своєю думкою протягом 1 хвилини або поставити запитання "запрошеним".

4. "Запрошені" мають відповідати лаконічно та конкретно.

5. Ведучий також має право поставити своє запитання або перервати виступаючого за лімітом часу.

Ця форма роботи допомагає навчитися брати участь у дискусіях, висловлювати та захищати власну позицію.

Тренінг.

Т-група (від англійської training group - група тренінгу) - група, створена для дії в системі міжособових відносин та її членів з метою розвитку у них соціально-психологічної компетентності, навичок спілкування і взаємодії. Перші Т-групи виникли як практичний додаток школи групової динаміки К. Левіна, В даний час є однією з найпоширеніших моделей дослідження між особових відносин, стадій розвитку групи і ін. Для Т-групи характерні короткочасність її існування (від декількох днів до декількох тижнів), відсутність попередньої структурованості, нормованість і регламентація. Основний метод в Т-групі - вільна дискусія без заздалегідь прийнятого плану, що поєднується з іншими прийомами. Обговорення будуються за принципом "тут і тепер", тобто аналізуються події, що відбуваються безпосередньо в групі по можливості без звернення до минулого досвіду учасників. Умовою успішної роботи Т-групи є клімат взаємної довіри, що стимулює учасників на встановлення міжособових відносин, які вони, як правило, не встановлюють в буденному житті; допомагає розумінню, що протікають у Т-групі.

"Тримай позицію".

Різновид дискусії. Створює можливість кожному учневі для висловлення власної думки, демонстрування різних позицій, обгрунтувати своє бачення, назвати найбільш переконливі аргументи.

Попередня підготовка: вчитель вивішує на стінах плакати, на яких описано варіанти вирішення проблеми, яку треба обговорити.

Порядок проведення:

Турнір.

Мета такого уроку - повторення і узагальнення вивченого матеріалу. Його форма - діалог-змагання між двома групами, які виявляють якість засвоєнняматеріалу. До такого типу відносяться і бліцтурніри. Мета-залучення всіх учнів одного чи двох паралельних класів до колективної, творчої, самостійної діяльності з метою закріплення, поглиблення, систематизації та узагальнення їх знань, умінь і навичок; усунення прогалин у знаннях, формування та розвиток навичок колективної праці. Можливі та доцільні ролі: "консультанти" - учні, які займаються з відстаючими учнями; "ерудити" - учні, які готують повідомлення з теми; "аналітики" - учні, які розв'язують складні варіанти навчальних завдань; "експериментатори" - учні, які готують експеримент, дослід з теми; "голова" та "члени журі" - учні, які оцінюють виконання завдань групами або окремими учнями класів відповідно до їх ролей.

"У"

Узагальнення та систематизація знань.

Головна дидактична мета: узагальнення та систематизація вивченого матеріалу, визначення в ньому основних понять, закономірностей, областей застосування, етапів процесу пізнання. Урок може складатися з трьох частин:

1. частина - фронтальне повторення пройденого матеріалу за питаннями.

2. частина - визначення та вирішення проблеми.

3. частина - експериментальна робота.

Основна риса узагальнюючих уроків - набуття школярами нових знань на базі систематизації та узагальнення, переосмислення накопичених знань. Такий урок може бути побудовано на самостійній роботі учнів з індивідуальними дидактичними картками і таблицями, підручником чи додатковою літературою. Узагальнення і систематизація знань не тільки спонукають до кращого запам'ятовування та застосування знань, але й підвищують їх рівень, Допомагають засвоїти фундаментальні знання. На таких уроках використовується велика кількість засобів навчання - карти, схеми, таблиці, навчальні картини, екранні засоби, плакати, статистичний матеріал. Сьогодні такі уроки передбачені програмою як тематичні.

Урок вивчення творів одного жанру.

Найбільш поширений. У початкових класах учні читають твори близько двадцяти жанрів (малі форми усної народної творчості і авторські - українських та зарубіжних поетів і письменників). Ця різноманітність жанрів зумовлює різноманітність особливостей побудови уроку за змістом і структурою. Так, очевидно, що принципово по-іншому слід планувати урок, де читають діти,скажімо, поетичні твори і урок, на якому опрацьовується оповідання чи казка з розгорнутим сюжетом.

Урок з ігровим сюжетом.

Як свідчать спостереження, цей вид уроків з успіхом застосовується в усіх класах, під час вивчення різних тем. Ігрові сюжети виступають як основа побудови сценаріїв уроків.

Урок з різновіковим складом учнів.

Вид нестандартного уроку, що надає можливість показати перспективу розвитку даної проблеми, виховують прогностичне мислення, залучають до колективної творчої діяльності.

Урок-есе.

Сукупність філософської, естетичної, літературно-критичної, художньої, публіцистичноїлітератури з парадоксальним викладом. На такому уроці може розглядатися цікава й актуальна одночасно для кількох шкільних предметів тема. Такі уроки показують, що отриманні на уроках знання необхідні в повсякденному житті.

Урок-інсценізації

Передбачає розігрування учнями ситуацій за прочитаним текстом або за окремими епізодами. Інсценізація твору на уроці вимагає належної підготовки учнів, що передбачає активізацію їхніх уявлень про характер дійових осіб, зовнішній вигляд, можливі інтонації, міміку, рухи тіла під час читання реплік. Безумовно, діти мають зрозуміти роль того чи іншого персонажу у творі. Бажано, щоб протягом року всі учні спробували свої здібності у розігруванні сценок. Саме уміння інсценізувати сприяють також формуванню у наших вихованців здатності легше адаптуватися у соціальному середовищі, вільно спілкуватися.

Урок інтегрований

Синтез змісту (способів пізнання) з декількох тем, предметів або видів діяльності навколо однієї теми або проблеми.

Урок-композиція

Є однією з форм подання матеріалу за допомогою мистецтва (музики, літератури). Побудова уроку-композиції передбачає виклад матеріалу в певній послідовності з додаванням літературних і музичних елементів, репродукцій. Отже, цей урок є прикладом можливої інтеграції будь-якого предмета з літературою, а то й музики, образотворчого мистецтва.

Урок-мандрівка.

Має задовольнити вимоги, що висуваються до ігор-мандрівок: пересування гравців у просторі; оформлення території відповідно до змісту гри; повідомлення учням пізнавальної інформації у захоплюючій формі; чітке формулювання завдань на кожній зупинці впродовж гри; вироблення шкали оцінювання виконання гравцями завдань; оформлення карги-схеми, на якій позначено маршрут учасників гри. Такі уроки сприяють розвитку спостережливості та уваги школярів, розширенню їх кругозору.

Урок нестандартний.

Структурний зміст і форма яких викликає інтерес в учнів і сприяє їх розвитку та вихованню.

Урок - огляд знань.

Спрямований на перевірку наявних у учнів знань, але в цьому випадку учні самостійно готують матеріал з певної теми, демонструючи не лише теоретичні знання, але й уміння використовувати ці знання на практиці. Можлива робота в групах, парах.

Урок-роздум.

Цей вид уроку визначається тим, що читацька діяльність учнів зосереджена на аналізі і вирішенні своєрідних морально-етичних проблем і пізнавальних задач, які випливають із ситуації, описаної в творі. У багатьох випадках уже у самій назві творів приховане запитання, яке може бути темою уроку. На нього діти не можуть відразу відповісти, бо для цього потрібно занурюватись у текст, проаналізувати мотиви поведінки дійових осіб, міркувати, обговорювати різні думки.

Урок-розслідування

Передбачає збирання учнями конкретних фактів, що характеризують стан певної проблеми. Найчастіше такі уроки пов'язані з екологічними проблемами, оскільки в засобах масової інформації та літературі наводиться достатньо фактів, що демонструють загрозу природі через результати людської діяльності. Цінність цього виду уроку полягає в тому, що у школярів формуються навички самостійної роботи з літературою, а також розвиваються мовленнєві здібності, вміння чітко викладати свої думки. Цей тип уроку передбачає мінімальну підготовку вчителя, який у цьому випадку виконує два основні завдання: по-перше, чітко формулює завдання учням, а по-друге, класифікує та логічно "вибудовує" отриманий в результаті самостійної роботи учнів матеріал.

Урок-салон

Урок підбиття підсумків з питань вивчення культури. Такі форми уроків дозволяють розвивати в учнів уміння самостійно одержувати знання й творчо їх використовувати, а також формують в учнів інтерес до культурних надбань усього людства.

Уроки-сходинки до монографічного вивчення творчості письменника.

Вони характерні для вивчення тем розділів: "Шевченкове слово", "Вірші про світ природи та дитинства", "Поетична світлиця", "Твори зарубіжнихписьменників" та інші. На цих уроках створюються передумови, щоб заглибитись у вдумливе читання кількох творів, розширити і упорядкувати знання про особистість письменника.

Урок - теле-, радіопередача

Відтворює відомі популярні телевізійні програми ("Як це було", "Подвійний доказ", "Польова пошта пам'яті" тощо). Такі уроки сприяють формуванню в учнів уміння аналізувати й узагальнити історичний матеріал за нестандартних умов, дозволяють їм уявити себе "відомими людьми", дають уявлення про професію журналіста, телеведучого тощо. Урок проходить за сценарієм (без змін) теле- і радіопередач. Під час розповідей "гостей" учні не просто їх слухають, а виконують завдання, поставлені вчителем, що дозволяє активізувати клас та уникнути їх пасивності.

"Ф"

Факультативне заняття.

Факультативні заняття проводяться з метою поглиблення знань учнів з окремих курсів, розділів чи тем навчального предмета з урахуванням інтересів і бажань учнів. Це одна з ефективних форм диференційованого навчання, яка розрахована на розвиток пізнавальних інтересів, здібностей та формування професійної орієнтації учнів, оволодіння методами наукових досліджень.

Формування знань.

Такі уроки спрямовані на формування специфічних умінь та навичок, які тісно пов'язані з теоретичними знаннями, їх закріпленням і застосуванням. Основною формою навчальної діяльності на цих уроках є практичні роботи, навчаючі або тренувальні.

"X"

Хокей.

Учні змагаються на такому уроці за принципом командної естафети. Вона може бути використана як елемент уроку узагальнення, частина тематичного оцінювання чи як засіб зв'язку позакласної роботи з предметом.

У грі беруть участь дві або більше команд по 6 чоловік, де є 3 нападаючих, 2 захисники та воротар. Учитель (польовий арбітр) готує "шайби" - кружальця різного кольору (відповідають кількості команд) із записаними на них запитаннями різного рівня складності. Кількість "шайб" визначається кількістю команд - чим більше груп бере участь у грі, тим менша кількість запитань. Першими в гру включаються нападаючі, у разі невдачі на допомогу приходять захисники.

Заключний етап - арбітр підводить підсумки змагання, називає переможця.

"Ш"

Шкільна лекція.

Це така форма навчання, за якою вчитель, викладаючи навчальний матеріал, допомагає учням:

Лекція забезпечує умови для створення учнями або вчителем нових освітніх продуктів, що вирішується за допомогою вибору змісту, мети та структури лекції.

Проблемою шкільної лекції є вміння педагога скомпонувати та побудувати лекційний матеріал таким чином, щоб учні під час лекції виступали не пасивними слухачами, а здійснювали пізнавальний рух. Для цього лекція повинна мати своєрідний каркас, який визначав би структуру її змісту.

Залежно від місця лекції в системі навчання та специфіки задач, що вирішується під час її проведення, в педагогічній практиці використовуються різні види лекцій.

Шкільний семінар

Форма заняття, яка забезпечує створення учнями власних освітніх продуктів під час колективно-групової комунікації.

Семінари відрізняються від інших видів навчальних занять підвищеною активністю і самостійністю школярів, проявом їхніх організаційно-діяльнісних особистісних якостей.

За дидактичними цілями семінари поділя ються на:

# data[].attributes.attachment_link.title
Модель сучасного уроку: новітні методи та підходи до навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
Модель сучасного уроку Особливістю сучасного уроку є: У зв'язку з цим змінюється змістовна лінія уроку, по-іншому викладається структура навчального матеріалу, модель уроку ви­дозмінюється. Вчитель, виконуючи одну з своїх функцій - проектування педагогічної системи, вносить корективи як в формальну частину поурочного плану, так і аналітичну (діагностичну), змістовну лінію.

# data[].attributes.headline
Дистанційні форми підвищення кваліфікації педагогів

# data[].attributes.subject
Дистанційні форми підвищення кваліфікації педагогів

# data[].attributes.attachment_link.description
Free weblog publishing tool from Google, for sharing text, photos and video.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Комишуватська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Місцеве самоврядування в Україні.pptx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Комишуватська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Особливості організації  державної влади і місцевого самоврядування в Україні.docx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Комишуватська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок 1. Візантія .doc

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Комишуватська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Візантія.ppt

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
ІстФакт: "Листопадовий зрив"

# data[].attributes.attachment_link.title
ЦІКАВІ МЕТОДИ ДЛЯ ЦІКАВОГО УРОКУ

# data[].attributes.attachment_link.title
Хмарні технології на уроках історії