# data[].attributes.body
Kõige vanem

Lihtne tugev sammas
ilma baasita.
Samba tüves on kaetud püstiste vagudega.
Kapiteeliks
kaks plaati - alumine ümmargune, ülemine nelinurkne.
Friisil vaheldumisi reljeefid ja püstvaod

# data[].attributes.body
Hilisem

Sammas on saledam ja kõrgem.
Toetub ümmargusele baasile.
Kapiteeli ülaosas on padjakujuline kivi, mille otsad oleksid justkui rulli keeratud. See on voluut.

# data[].attributes.body
Kõige hilisem

Kõige uhkemad sambad.
Võrreldes dooria ja joonia sambaga veel saledamad ja pikemad.
Kapiteeli ülaosas taimemotiivid

# data[].attributes.body
Hephaistose templi frontoon

# data[].attributes.body
Arhailise ajajärgu skulptuur   600-480 eKr

Egiptuse kunsti mõjud.

Kaks põhilist skulptuuritüüpi: kuros (noormehe kuju) ja kore (neiu kuju). Kunstnikud on meile tudmatud.

tavaliselt alasti

vasak jalg ees

käed ripuvad keha kõrval, peod kergelt rusikas

musklilise ja tugeva, proportsionaalse kehaga (esialgu ei olnud proportsioonid loomulikud)

# data[].attributes.body
On ka kolm perioodi skulptuuris:

1.    Arhailine e vana aeg – 600-480 eKr

2.    Klassikaline e õitseaeg – 480-323 eKr

3.    Hiline e hellenistlik aeg – 323 eKr-30 pKr

# data[].attributes.body
Vanimad teadaolevad kreeka skulptuurid - ksoanonid —puust voolitud sambataolised kultuseotstarbelised jumalakujud. Ühtki  pole säilinud.

# data[].attributes.body
Kuros

# data[].attributes.body
Dooria stiil Joonia stiil Korintose stiil

# data[].attributes.body
Kore

# data[].attributes.body
Materjalideks olid marmor ja pronks. Marmorist kujud värviti üle.

Krüselefantiintehnika - südamik oli puust, ihu kujutavad kohad olid kaetud elevandiluust plaatidega, riietust ja relvi kujutavad kohad kuldplekiga. Silmad valmistati värvilistest kividest