# data[].attributes.headline
Undi kõrgajaks võib pidada 1990. aastaid.

# data[].attributes.subject
Undi kõrgajaks võib pidada 1990. aastaid.

# data[].attributes.headline
Unti on peetud näitlejakeskseks lavastajaks. Sageli tegi ta näitlejatele märkusi kirjalikult.

# data[].attributes.subject
Unti on peetud näitlejakeskseks lavastajaks. Sageli tegi ta näitlejatele märkusi kirjalikult.

# data[].attributes.headline
Undi lavastused olid modernismihõngulised- temale ainuomast lavastuslikku käekirja on nimetatud Undi teatriks.

# data[].attributes.subject
Undi lavastused olid modernismihõngulised- temale ainuomast lavastuslikku käekirja on nimetatud Undi teatriks.

# data[].attributes.headline
Mati Undist sai 1966. aastal Vanemuise dramaturg. Ta osales ka 60ndate lõpu ja 70ndate alguse teatriuuenduses.

# data[].attributes.subject
Mati Undist sai 1966. aastal Vanemuise dramaturg. Ta osales ka 60ndate lõpu ja 70ndate alguse teatriuuenduses.

# data[].attributes.headline
Mati Unt (1. jaanuar 1944- 22. august 2005 Tallinn) oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja.

# data[].attributes.subject
Mati Unt (1. jaanuar 1944- 22. august 2005 Tallinn) oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja.

# data[].attributes.headline
Mitmed nimekamad näitlejad valisid hoopis vabakutselise näitleja staatuse (nt Marko Matvere, Andrus Vaarik, Raivo E. Tamm).

# data[].attributes.subject
Mitmed nimekamad näitlejad valisid hoopis vabakutselise näitleja staatuse (nt Marko Matvere, Andrus Vaarik, Raivo E. Tamm).

# data[].attributes.headline
Iseseisvumise algaastatel vähendati suurte repertuaariteatrite püsitruppide koosseise (Nõukogude aja trupi keskmine 30-40 näitlejat vähenes 20-20 näitlejani). Suurenes ka näitlejate liikuvus ühest teatrist teise.

# data[].attributes.subject
Iseseisvumise algaastatel vähendati suurte repertuaariteatrite püsitruppide koosseise (Nõukogude aja trupi keskmine 30-40 näitlejat vähenes 20-20 näitlejani). Suurenes ka näitlejate liikuvus ühest teatrist teise.

# data[].attributes.headline
Vabadusaja esimese silmatorkava muutusena hakkasid tekkima uued teatritrupid: Vat Teater (1987), Ruto Killakund (1989-1992), Von Krahli Teater (1992), Theatrum (1994) ja Fine5 Tantsuteater (1992).

# data[].attributes.subject
Vabadusaja esimese silmatorkava muutusena hakkasid tekkima uued teatritrupid: Vat Teater (1987), Ruto Killakund (1989-1992), Von Krahli Teater (1992), Theatrum (1994) ja Fine5 Tantsuteater (1992).

# data[].attributes.headline
Põhijoones säilis nõukogudeaegne teatrisüsteem ning teatri riiklik toetamine, ent juurde tekkis rohkem vabadust, mida ärkamad tegijad olid kiired kasutama.

# data[].attributes.subject
Põhijoones säilis nõukogudeaegne teatrisüsteem ning teatri riiklik toetamine, ent juurde tekkis rohkem vabadust, mida ärkamad tegijad olid kiired kasutama.

# data[].attributes.headline
Vanemuise Seltsi teatrisaal Tartus Jaama tänaval põles maha 1903. aastal. Tänapäeval asub samas paigas Laulupeomuuseum.

# data[].attributes.subject
Vanemuise Seltsi teatrisaal Tartus Jaama tänaval põles maha 1903. aastal. Tänapäeval asub samas paigas Laulupeomuuseum.

# data[].attributes.headline
Wiera teatris kasutati kolme põhilist fundusdekoratsiooni: tuba, mets ja linnatänav.

# data[].attributes.subject
Wiera teatris kasutati kolme põhilist fundusdekoratsiooni: tuba, mets ja linnatänav.

# data[].attributes.headline
Wiera teatrit loetakse eesti muusikateatri alguseks- 1883. aastal etendus Karl Maria von Weberi laulumäng “Preziosa” - ning esmakordselt jõudsid eesti keeles lavale Shakespeare’i “Venedigu linna kaupmees” (1888) ja Moliere’i “Ihnuskael” (1888).

# data[].attributes.subject
Wiera teatrit loetakse eesti muusikateatri alguseks- 1883. aastal etendus Karl Maria von Weberi laulumäng “Preziosa” - ning esmakordselt jõudsid eesti keeles lavale Shakespeare’i “Venedigu linna kaupmees” (1888) ja Moliere’i “Ihnuskael” (1888).

# data[].attributes.headline
Wiera teater oli asjaarmastajate ehk harrastajate teater, ükski näitleja ei saanud oma töö eest tasu. Näitlejatel oli oma kindel tööjaotus ehk ampluaa.

# data[].attributes.subject
Wiera teater oli asjaarmastajate ehk harrastajate teater, ükski näitleja ei saanud oma töö eest tasu. Näitlejatel oli oma kindel tööjaotus ehk ampluaa.

# data[].attributes.headline
August Wiera juhtis Vanemuise teatrit 1871-1903, seda perioodi nimetatakse Wiera teatriks.

# data[].attributes.subject
August Wiera juhtis Vanemuise teatrit 1871-1903, seda perioodi nimetatakse Wiera teatriks.

# data[].attributes.headline
Stiili ja näitleja- lavastaja vahendite valikul oli Särev pigem minimalist, keda iseloomustas lihtsus ja ökonoomsus ning väheste detailide kasutamine

# data[].attributes.subject
Stiili ja näitleja- lavastaja vahendite valikul oli Särev pigem minimalist, keda iseloomustas lihtsus ja ökonoomsus ning väheste detailide kasutamine

# data[].attributes.headline
Ta oli esimene kes dramatiseeris teatrilava jaoks A. H. Tammsaare “Tõde ja õiguse”.

# data[].attributes.subject
Ta oli esimene kes dramatiseeris teatrilava jaoks A. H. Tammsaare “Tõde ja õiguse”.

# data[].attributes.headline
1923-1924 tegi ta oma esimesed lavastused, Eduard Bornhöhe “Tasjua” ja Schilleri “Röövlid”, ning mängis neid ka kandvaid rolle.

# data[].attributes.subject
1923-1924 tegi ta oma esimesed lavastused, Eduard Bornhöhe “Tasjua” ja Schilleri “Röövlid”, ning mängis neid ka kandvaid rolle.

# data[].attributes.headline
Ta lõpetas Paistu kihelkonnakooli ja jätkas õpinguid Viljandis. 1922 alustas Ugalas näitlejana, aastail 1924–1926 oli samas näitejuht. Hiljem töötas ta lavastajana teistes Eesti teatrites.1922 sai Särevist Ugala näitleja.

# data[].attributes.subject
Ta lõpetas Paistu kihelkonnakooli ja jätkas õpinguid Viljandis. 1922 alustas Ugalas näitlejana, aastail 1924–1926 oli samas näitejuht. Hiljem töötas ta lavastajana teistes Eesti teatrites.1922 sai Särevist Ugala näitleja.

# data[].attributes.headline
Oli eesti lavastaja, näitleja ja dramaturg.

# data[].attributes.subject
Oli eesti lavastaja, näitleja ja dramaturg.

# data[].attributes.headline
Estonial oli õnne- trupiga liitusid andekad asjaarmastajad ning lihtsakoelisemate näitemängue kõrval katsetati nüüd edukalt ka realistliku draamaga.

# data[].attributes.subject
Estonial oli õnne- trupiga liitusid andekad asjaarmastajad ning lihtsakoelisemate näitemängue kõrval katsetati nüüd edukalt ka realistliku draamaga.

# data[].attributes.headline
1901. aastal ehitati puust üürimaja külge, kus Estonia Selts oma maja valmimiseni asus, ka 500- kohaline teatrisaal.

# data[].attributes.subject
1901. aastal ehitati puust üürimaja külge, kus Estonia Selts oma maja valmimiseni asus, ka 500- kohaline teatrisaal.

# data[].attributes.headline
Andres Pert ei juhtinud Estonia Seltsi näitetegevust kaua, sest 1897. aastal sai näitetrupi uueks juhiks rätsepmeister Karl Kichlefeldt.

# data[].attributes.subject
Andres Pert ei juhtinud Estonia Seltsi näitetegevust kaua, sest 1897. aastal sai näitetrupi uueks juhiks rätsepmeister Karl Kichlefeldt.

# data[].attributes.headline
Tallinnas pani regulaarsemale teatritegevusele alguse Peterburi taustaga ajakirjanik Andres Pert, kes suutis püsivama asjaarmastajate trupi koondada 1890. aastail Estonia Seltsi egiidi alla.

# data[].attributes.subject
Tallinnas pani regulaarsemale teatritegevusele alguse Peterburi taustaga ajakirjanik Andres Pert, kes suutis püsivama asjaarmastajate trupi koondada 1890. aastail Estonia Seltsi egiidi alla.

# data[].attributes.headline
Eesti valguskunstnike: Margus Vaigur, Airi Eras ja Priidu Adlas.

# data[].attributes.subject
Eesti valguskunstnike: Margus Vaigur, Airi Eras ja Priidu Adlas.

# data[].attributes.headline
Valguskunstnik peab jälgima, et kõik olulised dekoratsioonielemendid ning samuti misansteenid oleksid välja valgustatud.

# data[].attributes.subject
Valguskunstnik peab jälgima, et kõik olulised dekoratsioonielemendid ning samuti misansteenid oleksid välja valgustatud.

# data[].attributes.headline
Misanstseen- tähendab näitlejate paiknemist või liikumist üksikus stseenis.

# data[].attributes.subject
Misanstseen- tähendab näitlejate paiknemist või liikumist üksikus stseenis.

# data[].attributes.headline
Valgusega saab anda edasi meeleolu, samuti seda, kas tegevus toimub päeval või öösel, õues või siseruumides, keldris või katusekambris. Valgusega saab edasi anda ka aja möödumist- näiteks black out (täielik pimedus) sümboliseerib sageli ajakatkestust.

# data[].attributes.subject
Valgusega saab anda edasi meeleolu, samuti seda, kas tegevus toimub päeval või öösel, õues või siseruumides, keldris või katusekambris. Valgusega saab edasi anda ka aja möödumist- näiteks black out (täielik pimedus) sümboliseerib sageli ajakatkestust.

# data[].attributes.headline
Kui dekoratsioonid laval on paigas ning näitlejate liikumisjoonis laval enam-vähem teada ja kindel, siis mõtleb valguskunstnik vällja lavastuse valgusrežii. See tähendab, töötab koos kunstniku ja lavastajaga välja lavastuses vajalikud valguslahendused.

# data[].attributes.subject
Kui dekoratsioonid laval on paigas ning näitlejate liikumisjoonis laval enam-vähem teada ja kindel, siis mõtleb valguskunstnik vällja lavastuse valgusrežii. See tähendab, töötab koos kunstniku ja lavastajaga välja lavastuses vajalikud valguslahendused.

# data[].attributes.headline
Valguskunstnik teeb tihedat tööd koostööd lavakunstniku ja lavastajaga.

# data[].attributes.subject
Valguskunstnik teeb tihedat tööd koostööd lavakunstniku ja lavastajaga.

# data[].attributes.headline
Teine lugu on muusikaga mida lavastuses kasutatakse. Muusikal võib olla mitu erinevat funktsiooni: ta võib olla meeleolu tekitaja ja edasiandja, ent vahel võib olla muusikal ka konkreetne ja iseseisev sõnum.

# data[].attributes.subject
Teine lugu on muusikaga mida lavastuses kasutatakse. Muusikal võib olla mitu erinevat funktsiooni: ta võib olla meeleolu tekitaja ja edasiandja, ent vahel võib olla muusikal ka konkreetne ja iseseisev sõnum.

# data[].attributes.headline
Vahel on näidendisse sisse kirjutatud erinevad taustahelid. Sel juhul otsib muusikaline kujundaja vajalikud helid, teda aitavad spetsiaalselt välja antud plaadid ja failid kuhu on kogutud hulk teatritöös enimkasutatavaid helisid.

# data[].attributes.subject
Vahel on näidendisse sisse kirjutatud erinevad taustahelid. Sel juhul otsib muusikaline kujundaja vajalikud helid, teda aitavad spetsiaalselt välja antud plaadid ja failid kuhu on kogutud hulk teatritöös enimkasutatavaid helisid.

# data[].attributes.headline
Tuntud muusikalised kujundajad eesti teatris: Riina Roose ja Peeter Konovalov.

# data[].attributes.subject
Tuntud muusikalised kujundajad eesti teatris: Riina Roose ja Peeter Konovalov.

# data[].attributes.headline
Tänapäeval on tihti muusikaliseks kujundajaks lavastaja ise, ent tihti teeb seda tööd siiski spetsialist, kes saab selleks lavastajalt vajalikud soovitused ja nõuanded.

# data[].attributes.subject
Tänapäeval on tihti muusikaliseks kujundajaks lavastaja ise, ent tihti teeb seda tööd siiski spetsialist, kes saab selleks lavastajalt vajalikud soovitused ja nõuanded.

# data[].attributes.headline
Lavastuse muusikalise kujundaja töö on valida muusika ja muud helikujunduselemendid, mis sobivad lavastusse.

# data[].attributes.subject
Lavastuse muusikalise kujundaja töö on valida muusika ja muud helikujunduselemendid, mis sobivad lavastusse.

# data[].attributes.headline
Eesti andekad teatrikunstnikud: Georg Sander, Mari-Liis Küla, Aime Unt jpt.

# data[].attributes.subject
Eesti andekad teatrikunstnikud: Georg Sander, Mari-Liis Küla, Aime Unt jpt.

# data[].attributes.headline
Ka kostüümidele teeb kunstnik kavandid, mille järgi teatri õmblustöökojas kostüümid õmmeldakse, ja valib sobivad materjalid.

# data[].attributes.subject
Ka kostüümidele teeb kunstnik kavandid, mille järgi teatri õmblustöökojas kostüümid õmmeldakse, ja valib sobivad materjalid.

# data[].attributes.headline
Kui kunstnik on lava maketi ning kavandid teatri töökodadesse üle andnud lepitakse kokku materjal.

# data[].attributes.subject
Kui kunstnik on lava maketi ning kavandid teatri töökodadesse üle andnud lepitakse kokku materjal.

# data[].attributes.headline
Lavakujunduse puhul tuleb kunstnikul arvestada väga paljude asjaoludega: peab teadma lava mõõtmeid ning silmas pidama seda, et näitlejatel oleks võimalik nendel ehitistel kergelt ja ohutult liikuda.

# data[].attributes.subject
Lavakujunduse puhul tuleb kunstnikul arvestada väga paljude asjaoludega: peab teadma lava mõõtmeid ning silmas pidama seda, et näitlejatel oleks võimalik nendel ehitistel kergelt ja ohutult liikuda.

# data[].attributes.headline
Töö algab sellest, et kunstnik loeb lavastaja pakutud draamateose läbi ja peab lavastajaga tema lavastusplaani ehk režii üle nõu.

# data[].attributes.subject
Töö algab sellest, et kunstnik loeb lavastaja pakutud draamateose läbi ja peab lavastajaga tema lavastusplaani ehk režii üle nõu.

# data[].attributes.headline
Teatrikunstnik ehk stsenograaf on lavastaja jaoks üks kõige olulisemaid loomingulisi partnereid, kuivõrd ühise lavamaailma loomisel on väga oluline kahe autori teineteisemõistmine ja koostöö sujumine.

# data[].attributes.subject
Teatrikunstnik ehk stsenograaf on lavastaja jaoks üks kõige olulisemaid loomingulisi partnereid, kuivõrd ühise lavamaailma loomisel on väga oluline kahe autori teineteisemõistmine ja koostöö sujumine.

# data[].attributes.headline
Psühhotehnika on oskus, mille abil näitleja loob tegelaskuju karakteri nii, et see on usutav ja mõistetav.

# data[].attributes.subject
Psühhotehnika on oskus, mille abil näitleja loob tegelaskuju karakteri nii, et see on usutav ja mõistetav.

# data[].attributes.headline
Keha ja kõnetehnika alla kuuluvad liikumine (akrobaatika, tantsimine jm) ning lavakõne.

# data[].attributes.subject
Keha ja kõnetehnika alla kuuluvad liikumine (akrobaatika, tantsimine jm) ning lavakõne.

# data[].attributes.headline
Näitleja kasutab töös eelkõige oma keha ja psüühikat- näitleja töövahend on tema ise.

# data[].attributes.subject
Näitleja kasutab töös eelkõige oma keha ja psüühikat- näitleja töövahend on tema ise.

# data[].attributes.headline
Näitleja rolliloome algab proovisaalis, kus koos lavastajaga arutatakse läbi tegelaskuju kontseptsioon ning ülesanded erinevates stseenides.

# data[].attributes.subject
Näitleja rolliloome algab proovisaalis, kus koos lavastajaga arutatakse läbi tegelaskuju kontseptsioon ning ülesanded erinevates stseenides.

# data[].attributes.headline
Näitleja töö sõltub paljuski lavastaja nägemusest, sest lavastaja otsustab näidendiga töötades, millist näitlejat ta ühe või teises rollis ette kujutab.

# data[].attributes.subject
Näitleja töö sõltub paljuski lavastaja nägemusest, sest lavastaja otsustab näidendiga töötades, millist näitlejat ta ühe või teises rollis ette kujutab.

# data[].attributes.headline
Tuntuim kirjanikust lavastaja eesti teatris on olnud Mati Unt.

# data[].attributes.subject
Tuntuim kirjanikust lavastaja eesti teatris on olnud Mati Unt.

# data[].attributes.headline
Eesti esimene professionaalne lavastaja oli Vanemuise kunstiline juht Karl Menning, kes sai 1906. aastal kutselise Vanemuise juhuks.

# data[].attributes.subject
Eesti esimene professionaalne lavastaja oli Vanemuise kunstiline juht Karl Menning, kes sai 1906. aastal kutselise Vanemuise juhuks.

# data[].attributes.headline
Lavastaja roll tänapäeva teatris on ülioluluine, tema juhub kogu lavastuse valmimise protsessi: valib lavastatava materjali, kunstniku, näitetrupi, mänguruumi ning kujundab lavastuses sellise keskkonna, mis väljendab tema maailmapilti ja esteetilisi tõekspidamisi.

# data[].attributes.subject
Lavastaja roll tänapäeva teatris on ülioluluine, tema juhub kogu lavastuse valmimise protsessi: valib lavastatava materjali, kunstniku, näitetrupi, mänguruumi ning kujundab lavastuses sellise keskkonna, mis väljendab tema maailmapilti ja esteetilisi tõekspidamisi.

# data[].attributes.headline
Alates 18. sajandil hakkas teater muutuma järjest realistlikumaks, kuid 19. sajandi lõpuni ning veel 20. sajandi esimesel poolel domineeris teater, mis oli väga tekstikeskne.

# data[].attributes.subject
Alates 18. sajandil hakkas teater muutuma järjest realistlikumaks, kuid 19. sajandi lõpuni ning veel 20. sajandi esimesel poolel domineeris teater, mis oli väga tekstikeskne.

# data[].attributes.headline
Lavastaja elukutse tekkis tänapäevases mõistes alles 19. sajandi lõpul.

# data[].attributes.subject
Lavastaja elukutse tekkis tänapäevases mõistes alles 19. sajandi lõpul.

# data[].attributes.headline
Uus meedia- Pea kõik mis on seotud tehnoloogiate ja digitaalse meediumiga.

# data[].attributes.subject
Uus meedia- Pea kõik mis on seotud tehnoloogiate ja digitaalse meediumiga.

# data[].attributes.headline
Multimeedia- mitmete meediumite samaaegset kasutamist ja vastuvõttu.

# data[].attributes.subject
Multimeedia- mitmete meediumite samaaegset kasutamist ja vastuvõttu.

# data[].attributes.headline
Noorena häppeningides osalenud on näiteks: Arvo Pärt ja kuldar sink.

# data[].attributes.subject
Noorena häppeningides osalenud on näiteks: Arvo Pärt ja kuldar sink.

# data[].attributes.headline
Performance- on tegevuskunsti liik, kus kunstniku juhatusel ja mõnikord ka publiku osalusel etendus toimub.

# data[].attributes.subject
Performance- on tegevuskunsti liik, kus kunstniku juhatusel ja mõnikord ka publiku osalusel etendus toimub.

# data[].attributes.headline
Häppening- tegevuskunsti liik, kus kunstnik loob etenduse või sündmuse. Põhielemendid on ette planeeritud, edasine improvisatsiooni käigus.

# data[].attributes.subject
Häppening- tegevuskunsti liik, kus kunstnik loob etenduse või sündmuse. Põhielemendid on ette planeeritud, edasine improvisatsiooni käigus.

# data[].attributes.headline
Improvisatsiooniline teater- iga etendus sünnib kohapeal, seega pole olemas kaht teineteisega sarnast etendust.

# data[].attributes.subject
Improvisatsiooniline teater- iga etendus sünnib kohapeal, seega pole olemas kaht teineteisega sarnast etendust.

# data[].attributes.headline
Liberto- ooperi, opereti, muusikali või balleti kirjanduslik alusmaterjal.

# data[].attributes.subject
Liberto- ooperi, opereti, muusikali või balleti kirjanduslik alusmaterjal.

# data[].attributes.headline
Stsenaarium on alustekst, mis on kirjutatud filmi, serjaali või telesaate jaoks.

# data[].attributes.subject
Stsenaarium on alustekst, mis on kirjutatud filmi, serjaali või telesaate jaoks.

# data[].attributes.headline
Dramatiseering on proosateksti ümbertöötlus draamatekstiks- eepilises vormis teos pannakse dialoogivormi.

# data[].attributes.subject
Dramatiseering on proosateksti ümbertöötlus draamatekstiks- eepilises vormis teos pannakse dialoogivormi.

# data[].attributes.headline
Teatrilaval esitatava teksti aluseks võib olla nii näidend kui ka mõne eepilise teose dramatiseering, harvemini luuleteos.

# data[].attributes.subject
Teatrilaval esitatava teksti aluseks võib olla nii näidend kui ka mõne eepilise teose dramatiseering, harvemini luuleteos.

# data[].attributes.headline
Diskreetne aeg- olulised lõigud tervikust, mille abil vaatajate lugu jutustatakse.

# data[].attributes.subject
Diskreetne aeg- olulised lõigud tervikust, mille abil vaatajate lugu jutustatakse.

# data[].attributes.headline
Etenduse poeetiline aeg on olevikuline - see tähendab, et tegevus toimub justkui siin ja praegu.

# data[].attributes.subject
Etenduse poeetiline aeg on olevikuline - see tähendab, et tegevus toimub justkui siin ja praegu.

# data[].attributes.headline
Etenduse ajal on teatris kõrvuti olemas kaks erinevat ajatasandit: 1) Reaalne aeg, millal toimub etendus. 2) Fiktsionaalne aeg- ehk näidendis aset leidvate sündmuste aeg.

# data[].attributes.subject
Etenduse ajal on teatris kõrvuti olemas kaks erinevat ajatasandit: 1) Reaalne aeg, millal toimub etendus. 2) Fiktsionaalne aeg- ehk näidendis aset leidvate sündmuste aeg.

# data[].attributes.headline
Nüüdisaegses dramaturgias kirjutatakse selliseid tekste, kus tegelase sugu ega vanus pole määratletud, näiteks pole seda tehtud eesti kirjaniku Siim Nurkliku näidendis “Kas ma olen nüüd elus”

# data[].attributes.subject
Nüüdisaegses dramaturgias kirjutatakse selliseid tekste, kus tegelase sugu ega vanus pole määratletud, näiteks pole seda tehtud eesti kirjaniku Siim Nurkliku näidendis “Kas ma olen nüüd elus”

# data[].attributes.headline
Mõnes draamateoses on tegelaseks ainult mehed, näiteks ameerika näitekirjaniku Reginald Rose’i “Kaksteist vihast meest”

# data[].attributes.subject
Mõnes draamateoses on tegelaseks ainult mehed, näiteks ameerika näitekirjaniku Reginald Rose’i “Kaksteist vihast meest”

# data[].attributes.headline
Tegelaskonda kuuluvad kõik näidendi tegelased.

# data[].attributes.subject
Tegelaskonda kuuluvad kõik näidendi tegelased.

# data[].attributes.headline
Näidendi tegevust viivad edasi tegelased- väljamõeldud olendid, kes näidendis tegutsevad.

# data[].attributes.subject
Näidendi tegevust viivad edasi tegelased- väljamõeldud olendid, kes näidendis tegutsevad.

# data[].attributes.body
Aristotelese traktaadis “Luule kunstist“ Kunst on jäljendamine, erinevad ainult jäljendusvahendid ja -viisid”

# data[].attributes.headline
Draamatekst on enamasti kirjutatud lava jaoks, arvestades teatri võimalusi. Kuna teatris pole eriefekti, tuleb näidend kirjutada nii, et seda oleks võimalik laval esitada.

# data[].attributes.subject
Draamatekst on enamasti kirjutatud lava jaoks, arvestades teatri võimalusi. Kuna teatris pole eriefekti, tuleb näidend kirjutada nii, et seda oleks võimalik laval esitada.