# data[].attributes.body
http://denstoredanske.dk/@api/deki/files/1331/=43659400.jpg

Gruppe 5: Atatürk 2
Atatürk indførte nogle nye regel der skulle sevalisere og modernisere religionen

-       Kvinder må godt gå på gaden uden ledsaget af en mand.

-       Kvinder får rettigheder med hensyn på skilsmisse og arveret.

-       Sko i moskéen og kirke bænke blev indført

-       Det blev lovligt at gifte sig med ikke muslimsk partner

-       Kvinder fik stemmeret til komunal valg

-       Bede tider blev ændret så det var tilpasset når man ikke var på arbejde.

Ataürk – banede Sharia loven.

Det moderne Tyrkiet grundlægges etablerende efter der der hedder kemalisme, også kaldet de 6 pile – Repuplikanisme, Nationalisme, revolationisme, etatisme, sekuralisme og pobulisme.

https://www.youtube.com/watch?v=uFg3EAdr7DA

# data[].attributes.body
Forbud mod undervisning i islam i skolerne. Modernistisk tyrkisk udgave af islam: forbud mod hovedtørklædet og fezen (som er en traditionel rød hat, der bæres af mænd).
Det arabiske alfabet blev erstattet af det latinske - europæisk inspireret.
Sko indenfor i moske, bøn på tyrkisk i stedet for arabisk - flere forslag, men det havde ikke folkelig opbakning.
Forbudt at etablere religiøse organisationer

# data[].attributes.headline
6 århundrede bygget af østromerske kejser i Justiniauns 532-37,                                   katolsk I 1043 lukkede patriaken alle byens latinske kirker grundet en uoverensstemmelse over i ordlyde i rosbekendelsen Begge pater smed hinanden ud af den katolske kirke, resultatet blev en ortodoks kirke i konstantioble 1204, korsridderneindtog ladet, en af riddernes ønske om at konvanterer kirken til katolske kirke  1261 byen befriet, igen ortodoks 1453 DE MUSLISME OSAMMER EROBREDE Konstantioble, kirken konveneret til moske (kirkens mosaikker dækket til) Efter Ataturks revolution og dannelse af det moderne Tyrkiet, befalede han, at Higia Sofia skulle blive til museum 

# data[].attributes.subject
6 århundrede bygget af østromerske kejser i Justiniauns 532-37,                                   katolsk I 1043 lukkede patriaken alle byens latinske kirker grundet en uoverensstemmelse over i ordlyde i rosbekendelsen Begge pater smed hinanden ud af den katolske kirke, resultatet blev en ortodoks kirke i konstantioble 1204, korsridderneindtog ladet, en af riddernes ønske om at konvanterer kirken til katolske kirke  1261 byen befriet, igen ortodoks 1453 DE MUSLISME OSAMMER EROBREDE Konstantioble, kirken konveneret til moske (kirkens mosaikker dækket til) Efter Ataturks revolution og dannelse af det moderne Tyrkiet, befalede han, at Higia Sofia skulle blive til museum 

# data[].attributes.body
Han fik adskilt religion og stat. Islam ophævedes som officiel religion i 1928.

# data[].attributes.headline
Atatürk gruppe 3, Skjold, Johann og Freja Jul  

# data[].attributes.subject
Atatürk gruppe 3, Skjold, Johann og Freja Jul  

# data[].attributes.body
Hvilken rolle spiller Atatürk for grundlæggelsen af det moderne Tyrkiet?

Efter 1. verdens krig kom Atatürk til magten. Han prøvede at følge med resten af verden, ved at indfører lignende love som i Europa. -Han forsøger at modernisere Tyrkiet og blev landet første præsident efter sultanernes regering.

Han har gennemført reformer og love sat sit præg på Tyrkiet. Han trak religionen ud af samfundet. - Sekulariserings proces.

I 1928 ophæves islam som officiel religion

Man skulle bede på tyrkisk frem for arabisk og generelt Sekularisering

Forbud mod islam i skolerne.

Han nedlagde religiøse skoler

Man skulle nu bærer sko i moskeen og indføres kirkebænke og der skulle prædikes på Tyrkiets. I stedet for koranrecitationen skulle der i stedet synges og spilles musik.

Forsøgte at erstatte det arabiske ord for Gud(Allah) til Tanri.

Atatürk er begravet i tempelet mausolæum i Ankara og hvert år d. 10 November  klokken 9:05, markere dødstidspunktet for landsfaderen mustafa Kemal Atatürk.

# data[].attributes.body
Forholdet mellem religion og stat i Osmanner riget

Islamisk stat - Sharia lov
Sultanen fungerer som en Khalif, alt er opbygget med Sharia loven under det er koranen og profeten.

# data[].attributes.body
Kirke, Moské og Museum
Oprindeligt ortodoks, dernæst katolsk og igen ortodoks --> Efter osmanernes erobring blev den til en Moské --> Museet er et symbol på det verdslige Tyrkiet
Kristne mosaikker - Islamisk kunst

# data[].attributes.body
532-37: Hagia sophia blev opført som en Kristen kirke af en østromersk kejser.

1054: Hagia Sophia blev ortodoks.

1261: Hagia Sophia blev en katolsk kirke.

1453: Hagia Sophia blev en Moské, de kristne udsmykninger blev dækket med islamisk kunst.

Atatürk ville lave det til et musseum som et symbol på det verdslige Tyrkiet. Dannelsen af det moderne Tyrkiet.

https://www.youtube.com/watch?v=XfpusWEd2jE&t=8s

# data[].attributes.body
Artikel:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luftalarmerne hylede over hele Tyrkiet i fredags. Det gør de hvert år den 10. november klokken 9.05, hvor landet marker dødstidspunktet for landsfaderen Mustafa Kemal Atatürk. Flagene var på halv fra morgenstunden, og bagefter skrev aviserne noget overdrevet, at nationen stod stille, da alarmerne lød. Det gjorde nationen ikke, kan jeg afsløre, så enten tilhører nationen kun de, der stod stille, eller også er der tale om ønsketænkning fra redaktørernes side.

Den 23. oktober var det republikkens fødselsdag, og det blev markeret med flag alle vegne og Atatürk-portrætter på størrelse med håndboldbaner på offentlige bygninger. Atatürk behandles som en blanding af den kongefamilie republikken ikke har og en gud. Han er elsket, indiskutabel og han tilbedes i en grad, som ikke i længden er sundt for et demokrati. I bund og grund er han jo bare en død politiker.

Hans bedrifter er uden tvivl fantastiske og hans betydning for det moderne Tyrkiet, kan der heller ikke herske tvivl om. Men når det i praksis er umuligt for tyrkiske politikere at forholde sig kritisk til de tanker, Atatürk tænkte i 1930'ernes Tyrkiet, og når der slet ingen offentlig debat er om hans politiske arv, så er det farligt for et demokratisk samfund, hvor det meste må være til debat.

Et skræmmende billede af Tyrkiets officielle dyrkelse af Atatürk får man ved et besøg på hans mausolæum i Ankara. På Anit Kabir -højen finder man nationens minde, der mest af alt ligner et tempel for en gud. Ud ad til er det et enkelt kompleks, men indgangen foregår ad først en lang rampe, der fører frem til områdets centrale plads. Derfra er der en enorm trappe op til selve mausolæet og dets søjleindgang. Over det hele hviler en andægtig stilhed, som den man finder i kirker og moskeer.

På området finder man også et museum, der fortæller historien om, hvordan han bankede de onde grækere og alle mulige andre, og man kan se alle tænkelige artefakter fra den store mand. Hans ur, hans hat, hans stokke, hans sko og til sidste sidder han der gudhjælpemig selv i skikkelse af en meget livagtig voksfigur. Det har jeg ikke set andre steder end i Nordkorea , og desværre må jeg sige, at tyrkernes ukritiske dyrkelse af Atatürk til en vis grad ligner nordkoreanernes forhold til Kim Il-Sung.

En sammenligning af Atatürk og Nordkoreas Kim kan under ingen omstændigheder komme på tale, men da jeg så dagbladet Turkish Daily News' lørdagsforside, kunne jeg ikke undertrykke et lille smil. Over et billede af en soldat, der gør honør for en statue af Atatürk stod:

Hyldest til den evige leder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Luftalarmerne hylede over hele Tyrkiet i fredags. Det gør de hvert år den 10. november klokken 9.05, hvor landet marker dødstidspunktet for landsfaderen Mustafa Kemal Atatürk. Flagene var på halv fra morgenstunden, og bagefter skrev aviserne noget overdrevet, at nationen stod stille, da alarmerne lød.

# data[].attributes.headline
Osmannerriget og Hagia Sofia: Kirke, Moské og Museum

# data[].attributes.subject
Osmannerriget og Hagia Sofia: Kirke, Moské og Museum

# data[].attributes.body
Artikel:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VERDENS VIDUNDERE: Hagia Sofia i Istanbul har haft en tumultarisk historie, siden den i det 6. århundrede blev bygget af den østromerske kejser

Hvis Hagia Sofias mure kunne tale, ville de fortælle om det østromerske rige, om stridigheder i den katolske kirke, om osmannernes storhedstid og Atatürks dannelse af det moderne Tyrkiet. Nærmest som en selvfølge kandiderer Hagia Sofia til at blive et af den moderne verdens nye vidundere. Kirken, moskeen og museet ligger i Istanbul. En by, som under navnet Konstantinopel, var et centralt rejsemål for danskeres eventyr i orienten.

Den danske arkæolog Peter Oluf Brøndsted var i Konstantinopel i 1811, og han var bestemt ikke imponeret over byens berømte katedral, som han så som et stort vidnesbyrd om kunstens tunge middelmådighed i det 6. århundrede. Det synspunkt var der ikke mange af hans samtidige, der var enige i. Tværtimod. Hans landsmand, arkitekten Ferdinand Meldahl besøgte byen i 1855, og han var begejstret:

"Naar man som jeg altid forgjæves har ledt efter en prote-stantisk Kirke og halvt ahnet, hvad der er Grunden til at alle italienske og europæiske Kuppelkirker ingen Virkning gjøre saa kan man tænke sig min Henrykkelse ved at komme op i Galleriet i Sophiekirken og se ned idet uhyre mægtige Rum. Der havde jeg næsten hvad jeg søgte."

Over 150 år er gået, siden de to danskere besøgte byen, men selvom de to herrers uoverensstemmelse gik på katedralens udseende, så rammer de hovedet på sømmet. Hagia Sofia har stort set, gennem hele dens eksistens, skabt røre og debat, og det gør den også i dag.

Et besøg i Hagia Sofia er en rejse tilbage i tiden. Kirken blev bygget af den østromerske kejser, Justinianus I, i 532-37.

Det romerske rige med sæde i Rom var faldet cirka et halvt århundrede tidligere og resterne af det engang så mægtige rige blev videreført fra Konstantinopel.

Justianianus bliver betragtet som en karaktersvag kejser, men det var under hans herredømme, at det østromerske rige havde sin storhedstid. Ved hjælp af dygtige generaler generobrede han Nordafrika fra vandalerne samt Italien og det sydøstlige Spanien fra goterne. For en sidste gang blev størstedelen af Romerriget samlet igen om end det var for en kort bemærkning: Mod slutningen af det 6. århundrede mistede de østromerske kejsere de fleste af erobringerne.

På trods af de urolige tider havde Justinianus overskud nok til at bygge sin mægtige kristne katedral, Hagia Sofia. Den blev bygget på grunden, hvor kejser Konstantin et par hundrede år før havde anlagt en kirke. Ikke mindre end verdens største katedral lod han opføre. I omtrent 1000 år beholdt kirken sin status som verdens største, men da katedralen i Sevilla stod endeligt færdigt, overtog den titlen. Til gengæld har Hagia Sofia nu muligheden for at blive ophøjet til vidunder.

Hagia Sofia blev sæde for den katolske kirkes patriark i Konstantinopel. Sammen med paven og tre andre patriarker udgjorde de kirkens øverste ledelse, og patriarken i Hagia Sofia skulle komme til at spille en hovedrolle ved splittelsen af den katolske kirke. I 1043 lukkede patriarken alle byens latinske kirker. Årsagen var en uoverensstemmelse i ordlyden af trosbekendelsen. Striden kunne ikke løses og endte med, at patriarken og pavens kardinaler ekskommunikerede hinanden i 1054. Kort sagt smed begge parter hinanden ud af den katolske kirke. Resultatet blev en ortodoks kirke i Konstantinopel, der især fandt tilslutning på Balkan og i Østeuropa.

De næste 150 år var fredelige for Hagia Sofia, men i 1204 fortsatte kirkens omskiftelige tilværelse, da korsridderne indtog landet. En af riddernes første gerninger var at konvertere kirken til en katolsk kirke.

I 1261 blev byen befriet og Hagia Sofia blev igen en ortodoks kirke. En ny fredelig periode blev igen indledt, men i 1453 var det slut med Hagia Sofia som kristen kirke.

De muslimske osmanner erobrede Konstantinopel, og Hagia Sofia blev straks konverteret til en moské og fik tilføjet fire minareter. Konverteringen medførte, at kirkens mosaikker blev dækket til, men ikke ødelagt, og det skulle vise sig at være heldigt.

Efter Atatürks revolution og dannelse af det moderne Tyrkiet, befalede han, at Hagia Sofia ikke længere skulle være en moske eller en kirke.

Derimod skulle den omdannes til museum og gøres til et symbol på det verdslige Tyrkiet. Som et led i restaureringen blev mosaikkerne renset, men samtidig med at de kristne ikoner igen kom frem, kom tyrkerne i et dilemma. Oven på de kristne mosaikker var der malet islamisk kunst og hvad var mest værdifuldt? Foreløbig er man kommet frem til en balance, men restaureringsarbejdet er en fortsat proces og spørgsmålet er evigt aktuelt.

Hagia Sofias turbulente histo-rie fortsætter. De seneste par år har en schweiziske gruppe sat sig for at presse Tyrkiet til at lukke museet og konvertere Hagia Sofia til en kristen kirke igen. Gruppen håber på, at EU vil bruge ønsket som pressionsmiddel mod Tyrkiet: Konverter Hagia Sofia eller glem alt om medlemskab af EU, lyder det på gruppens hjemmeside. Man fristes til at tro, at schweizerne ikke ved alverden om Hagia Sofias historie. Hvilken kirke skal den konverteres til: Den ortodokse eller den katolske? Patriarken har stadig sæde i Istanbul, men hans menighed udgøres af kun 2000 personer. Hovedparten af de kristne tyrkere tilhører den armenske kirke. Dem betragter den ortodokse kirke som kættere og enhver form for samarbejde mellem de to er utænkeligt. Dermed kan sagaen fortsætte...

# data[].attributes.attachment_link.description
VERDENS VIDUNDERE: Hagia Sofia i Istanbul har haft en tumultarisk historie, siden den i det 6. århundrede blev bygget af den østromerske kejser Hvis Hagia Sofias mure kunne tale, ville de fortælle om det østromerske rige, om stridigheder i den katolske kirke, om osmannernes storhedstid og Atatürks dannelse af det moderne Tyrkiet.