# data[].attributes.body
-Qüestionaris
-Bookface challenge
-Infografia prospecte mèdic
-Descripció Jaume I
-Videoclip poètic
-Dimarts examen de recuperació (comprensió lectora + narració + sinònims/antònims + femení/masculí + barbarismes + camps semàntics + literatura)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BERNAT METGE I L'HUMANISME

COMENÇA

ÍNDEX

1

2

3

Bernat Metge

Lo Somni

L'Humanisme

L'Humanisme és un moviment cultural que neix a Itàlia en el segle XIV que manifesta un gran interès pels clàssics grecs i llatins, que serien els models a imitar (fins al punt que molts humanistes escriuran les seves obres en llatí), i també s'allunya del teocentrisme medieval (Déu és el centre de totes les coses) per establir com a model ideològic l'antropocentrisme (l'ésser humà és el centre de totes les coses). A Europa, l'Humanisme va marcar el pas cultural de l'Edat Mitjana a l'Edat Moderna, amb l'aparició del Renaixement (etapa històrica i artística). A Catalunya, que tenia grans contactes amb Itàlia perquè en dominava políticament bona part, l'Humanisme es va notar ja en el segle XIV i en el si de la Cancelleria Reial (les oficines del rei) i en la seva llengua: el català cancelleresc; el que utilitzaven els funcionaris de la cancelleria era una llengua elegant, rica i uniforme amb marcada influència del llatí i de l'estil dels autors clàssics.

1. L'HUMANISME

Bernat Metge (Barcelona, 1340/46-1413) és un dels escriptors més importants del tombant de segle. Funcionari reial, va treballar a la cancelleria com a secretari dels reis Joan I i Martí I i va exercir també funcions d'ambaixador. La seva vida professional no va estar exempta de polèmica, ja que el 1388 va ser processat per primer cop i el 1396 va ser acusat (junt amb d'altres) de corrupció i d'atemptar contra el govern del rei Joan I, per la qual cosa va ser empresonat un temps. Mort el rei, però, Bernat Metge consta documentalment com a secretari del seu successor, Martí I l'Humà. Les primeres obres de Bernat Metge són clarament medievals, però a poc a poc l'humanisme farà acte de presència, encara que mai no ho farà de manera completa. L'obra amb major presència d'elements humanistes i, a més, la seva millor obra és Lo somni.

2. BERNAT METGE

Poc després de sortir de la presó, Bernat Metge escrigué Lo somni, i la finalitat de l'obra era convèncer el rei Martí que l'escriptor era innocent de les acusacions que s'havien fet contra ell, i tota l'obra es va sotmetre a aquest propòsit.L'argument de Lo somni no és gaire original: es tracta d'un viatge oníric que fa l'autor a l'altre món. En somnis, se li apareix el rei Joan I i manté un diàleg amb Bernat sobre la immortalitat de l'ànima humana, el sentit que té el més enllà i, finalment, la bondat o maldat de la natura de la dona.Dins l'obra, el personatge de Bernat Metge es manifesta escèptic pel que fa a la immortalitat de l'ànima (actitud humanista), però després serà convençut pels arguments de l'esperit de Joan I i es convertirà decididament i cegament al cristianisme (actitud medieval). Però encara que Metge faci guanyar el teocentrisme sobre l'humanisme, Lo somni imita l'estil d'autors clàssics llatins (Ovidi, Ciceró...) i d'humanistes italians (Petrarca, Boccaccio), així com també n'aprofita alguns arguments.

3. LO SOMNI

# data[].attributes.attachment_link.title
La narrativa humanística. Bernat Metge by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
BERNAT METGE I L'HUMANISME COMENÇA ÍNDEX 1 2 3 Bernat Metge Lo Somni L'Humanisme L'Humanisme és un moviment cultural que neix a Itàlia en el segle XIV que manifesta un gran interès pels clàssics grecs i llatins, que serien els models a imitar (fins al punt que molts humanistes escriuran les seves obres en llatí), i també s'allunya del teocentrisme medieval (Déu és el centre de totes les coses) per establir com a model ideològic l'antropocentrisme (l'ésser humà és el centre de totes les coses).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La novel·la

La novel·la cavalleresca del segle XV

L'amor en les novel·les de cavalleria

Les primeres novel·les de cavallers

Les primeres novel·les de cavallers van aparèixer a França durant la segona meitat del segle XII; i ben aviat trobaren un públic lector fidel i entusiasta, principalment entre els membres de les corts feudals.

Els protagonistes són cavallers virtuosos (forts, intel·ligents, galants, generosos, fidels, etc.), que van a la recerca d'aventures per tal d'aconseguir honor i fer mèrits per obtenir l'amor d'una dama. Aquestes aventures es produeixen en terres hostils on han de lluitar com uns herois per superar proves extraordinàries. Sovint en aquest escenari, hi apareixen elements meravellosos i fenòmens màgics.

Comprova-ho en el capítol següent de El cavaller del lleó.
El lleó agraït
Ivain caminava consirós per un bosc espès quan, de sobte, va sentir un crit molt fort i dolorós. En una clariana va veure una serp gegant que tenia un lleó atrapat amb la cua, mentre li cremava els lloms amb les cent flames que vomitava.

Ivain tragué l'espasa, va posar l'escut davant la cara de l'animal, perquè no el cremés amb les flames, i va atacar aquella fera traïdora. La va ferir una vegada i una altra fins que la va fer a trossos.

El lleó, en veure's deslliurat per aquell noble cavaller, va inclinar el cap, s'alçà sobre les potes del darrere i, després, va agenollar-se amb el rostre amarat de llàgrimes d'humilitat.

I quan el cavaller va fer el gest de reprendre el camí, el bondadós i honrat animal se li posà al costat, demostrant-li que ja no l'abandonaria mai més, perquè desitjava servir i protegir el seu senyor.

CHRÉTIEN DE TROYES: El cavaller del lleó. Bromera

La passió amorosa entre cavaller i dama sol ser una constant en les novel·les de cavalleria. Sovint la passió no és pas el fruit d'un enamorament normal, sino l'efecte d'un producte màgic. L'exemple més clar el trobem a la novel·la Tristany i Isolda.

Aquest amor esdevindrà una tortura permanent, de la qual Tristany i Isolda no es podran alliberar ni després de la mort.
El filtre d'amor
El rei Marc de Cornualla s'havia de casar amb la filla del rei d'Irlanda, la qual es deia Isolda; i el cavaller Tristany va rebre l'encàrrec d'anar a buscar la princesa al seu país i conduir-la al palau del rei Marc.

Arribat a la cort d'Irlanda, el rei posà la mà dreta d'Isolda dins la mà dreta de Tristany, i Tristany la retingué en senyal que s'ensenyoria d'ella, en nom del rei de Cornualla.

La mare d'Isolda, amb ciència i màgia, preparà un beuratge poderós i el donà secretament a la serventa Brangiana perquè l'oferís al rei Marc i a la reina Isolda la nit nupcial: els qui en beguessin plegats s'estimarien amb tots els sentits per sempre més.

Ja de viatge cap a Cornualla, un dia els vents caigueren, i les veles penjaven desinflades al llarg de l'arbre del vaixell. Com que el sol cremava i tenien set, Tristany i Isolda van demanar alguna cosa per beure. Fou aleshores quan una serventa va cometre l'equivocació fatal: per error, els oferí el flascó que contenia el filtre màgic.

L'efecte fou immediat: a Tristany li semblava que un esbarzer vivaç d'espines agudes, de flors benolents, arrelava dins la sang del seu cor, i amb forts lligams enllaçava al bell cos d'Isolda el seu cos i tot el seu pensament, i tot el seu desig.

El romanç de Tristany i Isolda. Quaderns crema (versió de Joseph Bédier)
El lligam de l'amor
Durant la nit, de la tomba de Tristany sortí un esbarzer verd i fullat, de fortes branques, de flors odorants, que, enfilant-se per damunt la capella, s'enfonsà dins la tomba d'Isolda. La gent del país tallà l'esbarzer; l'endemà rebrotà, tan verd, tan florit, tan avivat, i es ficà de nou dins el llit d'Isolda.

El romanç de Tristany i Isolda. Quaderns crema (versió de Joseph Bédier)

Si bé les novel·les de cavallers es caracteritzaven pels elements fantàstics i les situacions inversemblants, les novel·les del segle XV més aviat pretenen reflectir el món real dels cavallers de l'època. Per això els personatges són més humans i les situacions, més creïbles.

Pel que fa a les novel·les de cavallers, doncs, cal diferenciar entre les novel·les de cavalleria (de tradició francesa i plenes d'elements meravellosos i personatges sobrehumans) i les novel·les cavalleresques (obres més modernes, amb personatges humanitzats, accions realistes i ambients històrics i geogràficament propers).

La novel·la més interessant d'aquest nou corrent és Tirant lo Blanc, escrita pel cavaller valencià Joanot Martorell. Publicada a València l'any 1490, aquesta novel·la de gairebé 800 pàgines va tenir un gran èxit immediat.

Tirant lo blanc és la novel·la que dona dimensió humana a la figura del cavaller literari. Es tracta d'un cavaller fort i valent, però, com tothom, es cansa, passa malalties i sofreix accidents i, fins i tot, mor d'una simple pulmonia i no per això deixa de ser un gran heroi.

La guerra és un altre dels temes importants de la novel·la Tirant lo Blanc. Tirant, cavaller format a Anglaterra, on intervengué en diverses justes esportives celebrades durant les festes organitzades pel casament del rei, de gran es converteix en capità general d'un dels exèrcits més poderosos: el que ha de derrotar l'Imperi turc.

En la guerra, Tirant demostra que és un general hàbil i astut, i que domina l'estratègia i la tàctica militars. Per això aconseguirà grans victòries.
El combat de Tirant amb l'alà
Un bon dia, Tirant, que ja havia sanat de les ferides, acudí a la ciutat, car volia anar a ca un orfebre perquè li brodés una roba. En aquell dia i hora el Príncep de Gal·les imolts cavallers, tots ells caçadors, havien arribat a la ciutat. Els caçadors portaven tota mena de gossos de presa i, entre ells, els més braus: uns alans que feien por de veure. Un d'ells havia romput la cadena i ningú no gosava acostar-s'hi, de tal manera que la plaça era deserta i fins el cavall es negava a avançar davant aquell gos ferotge.

Tirant descavalcà i s'acostà al gos espasa en mà, i el gos, en veure l'espasa, es féu enrere. "Com que veig tens temor de les meves armes, no vull que diguin de mi que amb armes sobrades t'he combatut". Dit això, Tirant llançà l'espasa [...].

El gos arrencà una cursa contra Tirant i se li abraonà al damunt. Tothom seguia amb espant la lluita ferotge entre l'home i la bèstia. I l'un deia: "Mireu, l'està mossegant!". I l'Altre: "És clar que mossega... és un gos!". "No dic això! És Tirant qui mossega el gos!"

I lluitarem fins que Tirant va abatre l'alà ferotge. I car havien estat iguals en armes, a Tirant li donaren l'honor, com si hagués vençut cavaller en camp.

JOANOT MARTORELL: Tirant lo Blanc.

Proa i la Galera (Adaptació de M. Aurèlia Capmany)
La declaració de Tirant

Tirant prengué la mà de Carmesina i la va treure a la dansa. La princesa prou es va adonar del posat trist del cavaller. "Digueu-me, capità -digué-, quin mal és el que té la vostra persona?" "És mal d'amar, senyora."

Pel so de les paraules, Carmesina entengué que el mal que feia sofrir Tirant era el mal de mar. "El mar no fa mal als forasters. Capità, per què no em voleu dir la veritat?" "La cruel pena que mon ànima sent és que estimo i no sé si sóc estimat."

"Digueu-me qui és la senyora que tant mal us fa passat. Que si us hi puc ajudar..." Tirant va treure's de la màniga un espill i l'oferí a Carmesina: "Senyora, la imatge que hi veureu em donaria mort o vida. Maneu-li vostra Altesa que em prengui a mercè". I en dir això, Tirant se'n va anar de pressa de la sala. [...]

En quedar-se sola, Carmesina corregué a la seva cambra i contemplà admirada la pròpia imatge a l'espill.

JOANOT MARTORELL: Tirant lo Blanc.

Proa i la Galera (Adaptació de M. Aurèlia Capmany)

Joanot Martorell va néixer a València el 1410 i va morir el 1465. Provenia d'un llinatge de la noblesa mitjana i va ser armat cavaller. Home combatiu i de tarannà lluitador, es va moure amb desimboltura en les més lluïdes corts i fou respectat pel seu mestratge en l'exercici de les armes com a combatent singular.

La vida de Martorell a la cort anglesa li va permetre d'entrar en relació amb cavallers europeus, conèixer els cerimonials dels ordes de cavallers i llegir una gran quantitat de llibres. La seva obra ens permet dir que Martorell era un gran lector i que estava molt ben informat de tots els esdeveniments que passaven al món de la seva època.

Joanot Martorell es va mostrar sempre respectuós amb tot allò que feia referència tant als afers cavallerescos com als militars. Però això no li va ser obstacle per abocar el seu tarannà alegre i divertit a la seva obra: és ell qui va introduir l'humor, la ironia, la caricatura i, sovint, la ridiculització en la novel·la de cavallers.

Joanot Martorell és, en definitiva, l'autor de la novel·la més important de tota la història de la literatura catalana.

# data[].attributes.attachment_link.title
La novel·la cavalleresca. Tirant lo Blanc

# data[].attributes.attachment_link.description
La novel·la La novel·la cavalleresca del segle XV L'amor en les novel·les de cavalleria Les primeres novel·les de cavallers Les primeres novel·les de cavallers van aparèixer a França durant la segona meitat del segle XII; i ben aviat trobaren un públic lector fidel i entusiasta, principalment entre els membres de les corts feudals.

# data[].attributes.body
TIRANT LO BLANC
1. Digues les diferències entre la novel·la de cavalleries i la novel·la cavalleresca.
2. Explica la novel·la Tirant lo Blanc i fes cinc cèntims sobre el seu autor.
L’HUMANISME. BERNAT METGE
3. Explica qui va ser Bernat Metge i la seva obra més important.

# data[].attributes.body
-Mesura dels versos (versos isosil·làbics / sinalefa i elisió)
-Estrofisme: sonet (2 quartets/quartetes + 2 tercets/tercetes)
-Mapa de les rimes (lletres en majúscula o en minúscula segons si es tracta d'art major o art menor)
-Tipus de rimes (rima masculina/femenina, rima consonant/assonant, en els quartets o quartetes: creuada/encadenada)

# data[].attributes.body
La nit volgué que fóssim nit
nosaltres mateixos, terrals
com l’ombra i com els animals
que erren nus, caçant el delit.

L’aire, del teu pit al meu pit,
es carregà de fondes sals:
corríem en fonts abismals;
enllunàvem illes d’oblit.

Pobra, entesa, la nostra vida,
segons la llum, s’era expandida
en una ardent obscura flor.

Tot canviava en l’Aventura:
si em miraves, no era jo;
si reies, no eres impura.

Carles Riba

# data[].attributes.body
Barbarismes
Frases fetes
Els verbs
La X/IX...
La M/N...
La H...
La L·L/L...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ÍNDEX

1

2

El poema

La poesia

La poesia és una composició, generalment escrita en vers, que expressa la visió personal del poeta sobre un tema, emoció, vivència, sensació, sentiment..., fent un ús molt especial del llenguatge, que dona musicalitat i bellesa al contingut.

El poema és un text literari escrit en vers. En general, es tracta d'un text breu, que té com a unitat bàsica el vers. Els versos s'acostumen a agrupar en estrofes i segons el número de versos i síl·labes, anomenem l'estrofa d'una manera o d'una altra. A més t'has de fixar en les següents característiques pròpies del poema:
El METRE La rima EL RITME
1. Copia i desxifra l'esquema mètric del poema A una estàtua en un jardí, de Joan Vinyoli.

A una estàtua en un jardí

És per a tu l'íntim calfred

de les flors mig obertes, l'aire

fragant i pur d'aquell indret

que centres, pàl·lida, amb ton aire.

Ara et lloa el més pur alè

d'una jove naturalesa

i cada mà ja no sap què

sospirar sinó ta nuesa.

No ens atrevim, però, a tocar

més que la teva llunyania,

que entre verdors, alta, somia;

i et mira, d'una mica enllà.

2. El poema s'inspira en l'observació atenta d'una escultura en un jardí. Descriu en cinquanta paraules com te la imagines.

# data[].attributes.attachment_link.description
ÍNDEX 1 2 El poema La poesia La poesia és una composició, generalment escrita en vers, que expressa la visió personal del poeta sobre un tema, emoció, vivència, sensació, sentiment..., fent un ús molt especial del llenguatge, que dona musicalitat i bellesa al contingut. El poema és un text literari escrit en vers.

# data[].attributes.attachment_link.description
ELS VERBS REGULARS Subjuntiu i Imperatiu ÍNDEX 1 El mode subjuntiu i imperatiu Imperatiu Present de subjuntiu Plusquamperfet de subjuntiu Perfet de subjuntiu Imperfet de subjuntiu 3 5 2 4 El mode subjuntiu expressa coses hipotètiques, no segures i desitjables. El subjuntiu conté els següents temps: present, imperfet, perfet i plusquamperfet.

# data[].attributes.body
Vaig sortir del despatx com una fletxa, mentre regirava les butxaques per tal de trobar les claus del cotxe. Quan vaig arribar al garatge, ja tenia els primers símptomes de mareig. És clar, entre les corregudes i els nervis, les salsitxes i l'escabetx que havia endrapat al bar, abans de saber la desgràcia, m'havien empatxat.

Però no tot ha de ser lleig. Un raig de sol travessava la finestra i omplia de reflexos rojos els cabells color panotxa de la meva companya.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
moodle 22-23: inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Institut Jaume I de Salou és un centre públic d'Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EL TEXT DESCRIPTIU

La descripció de persones

ÍNDEX

1

La descripció de persones

Recursos lingüístics

2

Quan volem fer la descripció d'una persona, explquem com és el seu aspecte físic, com vesteix, com és la seva manera de ser, el seu caràcter, quines són les seves preferències, quines coses fa, quins aspectes la caracteritzen, etc.

Per fer una bona descripció hem de ser observadors i parar molta atenció a allò que volem descriure. També hem d'organitzar correctament les dades, preparar un primer esborrany, revisar-lo i corregir-lo.

1. LA DESCRIPCIÓ DE PERSONES

TIPUS DE DESCRIPCIÓ DE PERSONES

El retrat mostra les característiques físiques i psicològiques d'una persona o personatge.

L'autoretrat és una descripció que es fa a si mateix la persona que escriu o parla.

La caricatura consisteix a descriure una persona exagerant-ne els trets més característics per aconseguir un efecte humorístic.

Senyoreta Remei: És una dona d'uns quaranta-cinc anys, soltera. És molt prima, alta i xuclada, de pell pàl·lida i resseca. Té el cabell molt negre, un nasset de cartílags prims, una boca de llavis secs i fins gairebé morats que amaguen unes dents petites, afilades i groguenques pel tabac. Els seus ulls són grans, negres, rodons i brillants. Les seves celles són fosques i espesses i el seu front és estret, de petites arrugues. És força coqueta, molt gandula. Ella, sense ni conèixer el veterinari, el va convidar a passar a casa seva per parlar-li de les seves inquietuds amb tota confiança. Li comentà que patia insomni i que quan aconseguia dormir, tenia un malson, somiava que entrava un home a la seva habitació i que es quedava palplantat davant del llit. La Francisqueta sempre deia que a la Montserrat li sobraven els homes i que a la Remei li'n faltaven.

JOSEP PLA, El carrer estret

Finalitat informativa. Dona a conèixer les característiques precises i reals de l'element descrit.

Finalitat estètica. Expressa sensacions i experiències sobre l'elements descrit.

Verbs atributius, és a dir, verbs com ser, estar o semblar: El Joan és alt.

Complements del nom: adjectius i sintagmes preposicionals: La Marta és alta i porta ulleres de pasta.

Adverbis: sobretot els quantificadors i els de mode: En Pere és molt alt. Juga molt bé a futbol.

El verb tenir en l'enumeració de les parts: Té el cabell llarg. També té pigues i els ulls blaus.

Figures retòriques: comparacions, metàfores i enumeracions: Els seus cabells són com l'or.

Pronoms: per evitar les repeticions. La Joana és una noia simpàtica. Ella sempre té un somriure als llavis.

2. Recursos lingüístics

EXEMPLES D'ADJECTIUS PER DESCRIURE PERSONES

# data[].attributes.attachment_link.description
EL TEXT DESCRIPTIU La descripció de persones ÍNDEX 1 La descripció de persones Recursos lingüístics 2 Quan volem fer la descripció d'una persona, explquem com és el seu aspecte físic, com vesteix, com és la seva manera de ser, el seu caràcter, quines són les seves preferències, quines coses fa, quins aspectes la caracteritzen, etc.

# data[].attributes.headline
Locucions i frases fetes (fals Instagram)

# data[].attributes.subject
Locucions i frases fetes (fals Instagram)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
moodle 22-23: inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Institut Jaume I de Salou és un centre públic d'Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L’Institut Jaume I de Salou és un centre públic d’Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EL MAPA CONCEPTUAL

COMENÇA

ÍNDEX

1

El mapa conceptual

Un mapa conceptual és una eina de síntesi basada en la representació gràfica dels continguts i de les relacions que aquests mantenen entre si.

1. EL MAPA CONCEPTUAL

CARACTERÍSTIQUES DEL MAPA CONCEPTUAL

Els continguts es presenten de manera breu i clara.Els conceptes es relacionen de manera lògica i coherent.Afavoreixen la memorització dels conceptes i entrenen la memòria visual.Milloren la capacitat d'autoaprenentatge de l'alumne.Tenen una estructura jeràrquica: els conceptes més generals es troben dalt i els específics, a baix.Permeten la ràpida detecció dels conceptes claus i rellevants.

Hem treballat a classe:- Les quatre grans cròniques- Ausiàs MarchAra, cal que feu un mapa conceptual que us sigui d'ajuda per preparar la prova. Per fer-lo, podeu fer servir l'eina mindmeister.com (caldrà que us registreu amb el compte de l'institut).Un cop fet, compartiu-lo amb la professora a la carpeta del Drive.

# data[].attributes.attachment_link.title
El mapa conceptual by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
EL MAPA CONCEPTUAL COMENÇA ÍNDEX 1 El mapa conceptual Un mapa conceptual és una eina de síntesi basada en la representació gràfica dels continguts i de les relacions que aquests mantenen entre si. 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EL TEXT INSTRUCTIU

Bases del concurs

ÍNDEX

1

El text instructiu

Característiques dels textos instructius

2

Els textos instructius formen part de la nostra vida quotidiana: ens donen consells, ens fan recomanacions, ens donen ordres i també ens expliquen com cal fer una cosa. Si estem malalts, buscarem les indicacions de com prendre el medicament. Si comprem qualsevol aparell, en llegirem les instruccions per posar-lo en funcionament. Si volem fer un plat nou i no en tenim gaire idea, en seguirem la recepta pas a pas. Aquests són només alguns exemples de textos instructius.

1. EL TEXT INSTRUCTIU

Els textos instructius acostumen a ser precisos i esquemàtics. Han de transmetre la informació concisa i necessària. També podem trobar instruccions que serveixin per a diferents llengües perquè els números i dibuixos guanyen protagonisme al text.

De quina manera i per quin ordre cal fer tots els passos s'expressa per mitjà dels ordinals, els adverbis i les locucions adverbials.

2. CARACTERÍSTIQUES DELS TEXTOS INSTRUCTIUS

S'hi empren una gran quantitats de verbs que ens diuen les accions que ens cal dur a terme. Les formes verbals més usuals són les de l'imperatiu, indicatiu i condicional. També hi abunden les perífrasis d'obligació (caldre que, haver de...).

Generalment els trobem en forma d'enumeració.

BASES PER AL CONCURS LITERARI

Busca per internet diferents bases de concursos literaris i redacta les bases per al concurs de Sant Jordi de l'institut. Has de tenir en compte que:

Hi ha dues modalitats: poesia i narrativa.

L'entrega dels treballs es fa mitjançant un formulari.

Hi ha tres categories: D (1r i 2n ESO), E (3r i 4t ESO) i F (Batx. i Cicles)

Fes la tasca al Drive, dintre de la carpeta Redaccions.

# data[].attributes.attachment_link.description
EL TEXT INSTRUCTIU Bases del concurs ÍNDEX 1 El text instructiu Característiques dels textos instructius 2 Els textos instructius formen part de la nostra vida quotidiana: ens donen consells, ens fan recomanacions, ens donen ordres i també ens expliquen com cal fer una cosa. Si estem malalts, buscarem les indicacions de com prendre el medicament.

# data[].attributes.body
20/3/2023:
Barbarismes i manlleus

23/3/2023:
1. Interferències i frases fetes
2. Cerca a l'enllaç següent (Terminologia de la Covid-19) tres paraules relacionades amb la Covid que et resultin especialment rellevants. Anota a la llibreta el seu significat.

24/3/2023:
https://docs.google.com/document/d/1bBdBxX_7rZdsXUKBi0Ha8UWqqgDAif-7QvDeINv9Fkk/edit (buscar la informació al DCVB)

11/4/2023:
ESO LC2: LA L·L (iesjaume1.cat)

18/4/2023:
ESO LC2: LES GRAFIES M/N, M/MP, NY (iesjaume1.cat)

20/4/2023:
ESO LC2: LA GRAFIA H (iesjaume1.cat)

25/4/2023:
ESO LC2: SUBJUNTIU I IMPERATIU (iesjaume1.cat)

4/5/2023:
ESO LC2: LES GRAFIES X/IX, TX/IG (iesjaume1.cat)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LOCUCIONS,FRASES FETES I REFRANYS

COMENÇA

ÍNDEX

1

El sentit literal i el sentit figurat

Refranys

3

Les locucions i les frases fetes

2

El sentit literal fa referència al sentit propi, el que ens donen les primeres accepcions en el diccionari. En canvi, el sentit figurat fa referència a un significat abstracte, metafòric, que pren sentit en el context de l'oració en qüestió. És a dir, el significat no correspon a l'habitual.

1. SENTIT LITERAL I FIGURAT

Estic feta un embolic.

Amb el sentit figurat és com apareixen dos fenòmens del llenguatge: les locucions i les frases fetes. Però quina diferència hi ha entre elles?

2. LOCUCIONS I FRASES FETES

LOCUCIONS

Són sintagmes que tenen el mateix valor semàntic que un mot.

Presenten un ordre fix i un significat únic: fil per randa, ull de vellut, a la babalà, de l'any de la picor, males llengües...

Són expressions fixades per la llengua que s'utilitzen en sentit figurat.

Sempre hi apareix un verb, per tant, són oracions completes: ploure a bots i barrals, ser carn i ungla, treure foc pels queixals...

FRASES FETES

El registre lingüístic són les diferents variants d'una llengua que el parlant utilitza en funció d'una situació determinada: Benvolgut (culte), Bon dia (estàndard), Hola (col·loquial), Ei, tio! (vulgar)

Es produeix quan dues paraules són equivalents i les podem intercanviar en el mateix context: automòbil i cotxe

Locució nominalull de poll (durícia)Tinc un ull de poll al peu.Locució verbalfer cas (obeir)No em fa cas quan li dic que s'ha d'estendre la roba.Locució advebialen veu baixa (fluixament)Parleu en veu baixa, que molestareu els veïns.

El registre lingüístic són les diferents variants d'una llengua que el parlant utilitza en funció d'una situació determinada: Benvolgut (culte), Bon dia (estàndard), Hola (col·loquial), Ei, tio! (vulgar)

3. REFRANYS

Els refranys són sentències de caire moral i didàctic que expressen un pensament popular, en el qual es relacionen almenys dues idees.Solen tenir un origen antic i la seva temàtica és il·limitada: costums, feines, creences...Són frases fixes enginyoses, crítiques o satíriques.L'estructura sol rimar i es transmet oralment.

# data[].attributes.attachment_link.title
Locucions i frases fetes by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
LOCUCIONS,FRASES FETES I REFRANYS COMENÇA ÍNDEX 1 El sentit literal i el sentit figurat Refranys 3 Les locucions i les frases fetes 2 El sentit literal fa referència al sentit propi, el que ens donen les primeres accepcions en el diccionari.

# data[].attributes.body
Encara per agendar:
ESO LC2: LA L·L (iesjaume1.cat)
ESO LC2: LA GRAFIA H (iesjaume1.cat)
ESO LC2: LES GRAFIES M/N, M/MP, NY (iesjaume1.cat) + dictat
ESO LC2: LES GRAFIES X/IX, TX/IG (iesjaume1.cat) + dictat
ESO LC2: SUBJUNTIU I IMPERATIU (iesjaume1.cat)

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L’Institut Jaume I de Salou és un centre públic d’Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.attachment_link.title
Barbarismes i manlleus by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Barbarismes i manlleus ✌️ - Personalized

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
moodle 22-23: inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Institut Jaume I de Salou és un centre públic d'Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.headline
Amb els noms dels dibuixos que veieu aquí, podeu formar deu parelles que tenen les mateixes lletres però ordenades d'una manera diferent, com "rata" i "tara". Sabeu dir aquestes deu parelles de noms?

# data[].attributes.subject
Amb els noms dels dibuixos que veieu aquí, podeu formar deu parelles que tenen les mateixes lletres però ordenades d'una manera diferent, com "rata" i "tara". Sabeu dir aquestes deu parelles de noms?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AUSIÀS MARCH

COMENÇA

ÍNDEX

1

4

5

2

3

Ausiàs March, "mestre d'amor"

Ausiàs March, sempre diferent

Ausiàs March, creador de la lírica catalana

Ausiàs March, especialita en imatges i comparacions

El cavaller Ausiàs March

Ausiàs March va nèixer a la població valenciana de Gandia cap al 1397. Educat a la cort ducal de Fandia ia a la cort reial de València, va esdevenir un jove cavaller inquiet, bregós i de vida disbauxada. Entre 1419 o 1424 va participar en les campanyes militars ue el rei Alfons el Magnànim va dur a terme a Itàlia i al nord d'Àfrica.L'any 1425 el rei li va concedir el senyoriu de Beniarjó i el va nomenar falconer major de la casa reial. El càrrec comportava el control d'un petit exèrcit d'especialistes en la cria d'ocells, gossos i cavalls de caça. A partir de 1430 es va dedicar a administrar el seu patrimoni.El 1439 es va casar amb Isabel Martorell (germana de Joanot Martorell), la qual va morir set mesos més tard. El 1443 es va tornar a casa amb Joana Escorna. No va tenir cap fill d'aquests dos matrimonis, però sí que va reconèixer cinc fills d'altres dones en el seu testament.S'han conservat 128 poemes d'Ausiàs March, que han estat classificats en quatre blocs segons la temàtica: cants d'amor, cants de mort o de dol, cants morals i el Cant espiritual.Ausiàs March va morir a la ciutat de València el 1459.

1. EL CAVALLER AUSIÀS MARCH

Ausiàs March és un poeta que parla constantment d'amor. Es considera un gran entès en la matèria i, per això, es proclama "mestre d'amor". Fins i tot s'atreveix a dir que han de recórrer a ell tots els qui vulguin progessar en el camí amorós. I encara s'atreveix a més: diu que, sense ell, l'amor veritable deixaria d'existir.Però, què és l'amor per a Ausiàs March? L'amor per a ell sempre és un problema. I és que diferencia entre un amor honest (espiritual) i un amor sensual (carnal) i es veu abocat a triar entre l'un o l'altre. Ell diu que desitja el primer, malgrat reconeix que sovint es veu dominat pel segon.En el poema IV de la seva obra parla d'aquests dos amors, representats per dos fruits i per les dues dones. El poeta es veu obligat a triar-ne un. Quin triarà?

2. MESTRE D'AMOR

Poema IV

Poema IVIAixí com cell qui desija viandaper apagar sa perillosa fame veu dos poms de fruit en un bell ram,e son desig egualment los demanda,no el complirà fins part haja elegidasí que el desig vers l'un fruit se decant;així m'ha pres, dues dones amant,mas elegesc per haver d'amor vida.IISí com la mar se plany greument e cridacom dos forts vents la baten egualment,u de llevant e altre de ponent,e dura tant fins l'un vent ha jaquidasa força gran per lo més poderós,dos grans desigs han combatut ma pensa,mas lo voler vers u seguir dispensa.Jo el vos public: amar dretament vós. AUSIÀS MARCH. Dins d'Antologia poètica McGraw-Hill (adaptació de Pere Robert i Ferrer)

March crea imatges i comparacions per expressar la seva experiència i pensament. Al poema XLVI compara la seva situació amorosa amb un viatge al mar, carregat de perills. Llegeix atentament aquest conegut poema:En la primera estrofa en presenta un vaixell que navega a la deriva emportat per 8 vents, alguns favorables i d'altres adversos. Aquesta imatge marina representa l'estat emocional del poeta, que no sap quina serà la fi del trajecte. En la segona estrofa la situació és catastròfica. El mar bull com una cassola al forn, per la qual cosa resulta inhabitable fins i tot per als peixos. Aquí pretén manifestar-nos els perills que ha de superar per assolir l'amor. A la quarta estrofa ens diu amb claredat que té por que, amb la mort, la persona estimada s'oblidi d'ell. I aprofita per dir-nos que el seu amor és diferent: el seu amor, la mort no el pot anul·lar.

3. ESPECIALISTA EN IMATGES I COMPARACIONS

Poema XLVI

Poema XLVIIVeles e vents han mos desigs complirfaent camins dubtosos per la mar.Mestre i ponens contra d'ells veig armar;xaloc, llevant, los deuen subvenir,ab llurs amics lo grec e lo migjorn,fent humils precs al vent tremuntanalque en son bufar los sia parciale que tots cins complesquen mon retorn.IIBullirà el mar com la cassola en forn,mudant color e l'estat natural,e mostrarà voler tota res malque sobre si atur un punt al jorn.Grans e pocs peixs a recors correrane cercaran amagatalls secrets:fugint al mar on són nodrits e fets,per gran remei en terra eixiran.IVJo tem la mort per no ser-vos absent,perquè amor per mort és anul·lats,mas jo no creu que mon voler sobratspusca esser per tal departiment.Jo só gelós de vostre escàs volerque, jo morint, no meta mi en oblit.Sol est pensar me tol del món delit-car, nós vivint, no creu se pusca fer-:Vaprés ma mort, d'amar perdau poder,e sia tost en ira convertit,e, jo forçat d'aquest món ser eixit,tot lo meu mal serà vós no veer. AUSIÀS MARCH, dins d'Antologia poètica McGraw-Hill (adaptació de Pere Robert i Ferrer)

Ausiàs March se sol presentar sempre com a personatge diferent: ell és un especialista en tot; ell viu l'amor més profundament que ningú; ell pateix turments que ningú no pot resistir; ell ha assolit una saviesa amorosa única; ell s'aparta de la gent quan fa festa vora el foc; ell és l'únic capaç de passar penalitats per servir l'amor més pur, etc. El poema LXVIII és un dels exemples. El poeta s'aparta de la gent per tal de servir un senyor especial (l'amor), i ell és l'únic amant fidel que té un amor pur, desproveït de males herbes, és a dir, de desitjos sensuals.

4. SEMPRE DIFERENT

Poema LXVIII I Jo son aquell qui en lo temps de tempesta, quan les més gents festegen prop los focs e pusc haver ab ells los propis jocs, vaig sobre neu, descalç, amb nua testa, servint senyor qui jamés fon vassall ne'l venc esment de fer mai homenatge; en tot lleig fet hagué lo cor salvatge: solament diu que bon guardó no em fall. III Plena de seny, lleigs desigs de mi tall: herbes no es fan males en mon ribatge. Sia entès com dins en mon coratge los pensaments no em devallen avall. AUSIÀS MARCH. Dins d'Antologia poètica. McGraw-Hill (adaptació de Pere Robert i Ferrer)

Ausiàs March és el creador del llenguatge líric en català. És el primer escriptor que fa la seva obra poètica totalment en llengua catalana. Tot i que aprofita recursos propis dels trobadors, se n'aparta en molts aspectes: escriu en català; expressa el seu pensament de manera original i sincera; en tractar la relació amorosa, presenta una relació entre iguals. Tant ell com la dona són persones reals amb virtuts i defectes.Pel que fa al contingut, March inaugura nous camins per a la poesia: els seus poemes parlen d'ell, de la seva vida, dels seus problemes amorosos i morals... I ho fa de manera viscuda i sincera. Pel que fa a la mètrica, utilitza el decasíl·lab amb cesura (pausa) després de la quarta (4+6). Els poemes presenten cobles o estrofes de vuit versos que solen tenir rima ABBACDDC. L'última estrofa (la tornada) sol tenir 4 versos. En els poemes amorosos, utilitza el senyal, com feien els trobadors. Els dos que més va utilitzar van ser Llir entre cards i Plena de seny. En total, la seva obra consta de 128 poemes, amb un total de 10.261 versos.

5. CREADOR DE LA LÍRICA CATALANA

RECORDAMarch és el creador de la poesia catalana.Ens parla de les seves preocupacions. Els temes preferits són l'amor, la mort, el destí i la lluita entre el bé i el mal.S'aparta de la tradició trobadoresca: escriu en català, expressa el pensament i presenta la dona com una persona real.Té una gran capacitat per crear grans imatges i llargues comparacions.

# data[].attributes.attachment_link.description
AUSIÀS MARCH COMENÇA ÍNDEX 1 4 5 2 3 Ausiàs March, "mestre d'amor" Ausiàs March, sempre diferent Ausiàs March, creador de la lírica catalana Ausiàs March, especialita en imatges i comparacions El cavaller Ausiàs March Ausiàs March va nèixer a la població valenciana de Gandia cap al 1397.

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L’Institut Jaume I de Salou és un centre públic d’Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.attachment_link.title
Moodle 22-23: Inicia sessió en aquest lloc

# data[].attributes.attachment_link.description
L’Institut Jaume I de Salou és un centre públic d’Educació Secundària on es poden cursar els estudis obligatoris (ESO) i els postobligatoris (BATXILLERAT, CICLES FORMATIUS I ENSENYAMENTS ESPORTIUS).

# data[].attributes.attachment_link.title
La narrativa de cavallers. Joanot Martorell by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about La narrativa de cavallers. Joanot Martorell ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.title
El text narratiu. Rondalles i llegendes by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about El text narratiu. Rondalles i llegendes ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
QUI HI POT PARTICIPAR? Qualsevol alumne/a de l'Institut Jaume I de Salou D: alumnat de 1r i 2n d'ESO

CATEGORIES:
E: alumnat de 3r i 4t d'ESO
F: alumnat de BAT i Cicles Formatius

MODALITATS: Poesia i narrativa curta (no pot excedir de 5 fulls escrits a una cara, en Arial 12 i interlineat d'1,5). Com a màxim una sola narració i/o un sol poema per persona.

TEMA: El tema és lliure i les obres han de ser originals.

COM PRESENTAR-HO: (cal fer-ho per a cada treball que es presenti, en correus electrònics separats i amb pseudònims diferents)

CLICA sobre "Inscripció i lliurament".

OMPLE les dades del formulari.

ADJUNTA el document amb el teu treball.

ENVIA.

Els correus electrònics i treballs que no s'envïin seguint aquestes bases quedaran desqualificats.

TERMINI DE LLIURAMENT: fins al 23 de març de 2023 (a les 23:59h)

PREMIS: Hi haurà dos premis per categoria i modalitat.

Els treballs guanyadors es presentaran als Premis 30 d'Octubre que organitza l'Ajuntament de Salou.

# data[].attributes.attachment_link.description
QUI HI POT PARTICIPAR? Qualsevol alumne/a de l'Institut Jaume I de Salou D: alumnat de 1r i 2n d'ESO CATEGORIES: E: alumnat de 3r i 4t d'ESO F: alumnat de BAT i Cicles Formatius MODALITATS: Poesia i narrativa curta (no pot excedir de 5 fulls escrits a una cara, en Arial 12 i interlineat d'1,5).

# data[].attributes.attachment_link.title
Temps verbals compostos by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Temps verbals compostos ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Què és un conte?

Recursos lingüístics en línia

Siguem originals trenquem amb tot!

Com o on trobar la inspiració

Què passa al meu voltant?

Diccionari Enciclopèdia

Enciclopèdia

Esto es un párrafo listo para contener creatividad, experiencias e historias geniales.

# data[].attributes.attachment_link.description
Què és un conte? Recursos lingüístics en línia Siguem originals trenquem amb tot! Com o on trobar la inspiració Què passa al meu voltant? Diccionari Enciclopèdia Enciclopèdia Esto es un párrafo listo para contener creatividad, experiencias e historias geniales.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
b/vLES ESSES

COMENÇA

ÍNDEX

LES ESSES

2

1

B/V

1. B/V

Fixa't en en els mots següents i fes clic per veure la regla:

moble, blat, obligar, cable, braç, marbre, pobre, brindar

A partir de les sèries següents, dedueix la regla abans de fer clic:

blau: blava, blavor...neu: nevar, nevada...viure: vivia, vivent...cap: cabota, cabussar...sap: sabia, saberut...rep: rebia, rebràs...

Observa i esbrina la regla:

canvi, tombar, enveja, bomba, embotit, convidar

En la major part del territori català, el so[b] i el[v] es pronuncien [b]. Per això, a l'hora d'escriure les grafies b i v, hi pot haver confusions. Les regles que et donem t'ajudaran en molts casos, però no en tots. La millor regla és la pràctica.

A principi de síl·laba, davant r i l s'escriu b.

Quan en una mateixa família de paraules alterna la u amb el so [b], aquest s'escriu amb la grafia v.Quan alterna la p amb el so [b], aquest s'escriu amb la grafia b.

Escrivim b darrere m i v darrere n, excepte en els mots compostos: circumval·lació, tramvia...

2. ELS SONS [s], [z]

Sonen igual?

sabó

somni

sivella

cansament

gos

antisocial

base

pesar

museu

bellesa

cosí

poesia

Malgrat que en tots els casos s'escriu s, aquesta representa dos sons diferents: el so de la essa sorda [s], i el so de la essa sonora [z].El so de la essa sorda [s] es representa també amb les grafies ss, ciç, i el so de la essa sonora [z], amb z.

3. la ESSA SORDA I SONORA

ESSA SORDA

-SS-

-S

passarterrassa

pasquadres

S-

solserp

ESSA SONORA

esmorzarcolze

pinzelldotze

ç-

aou

raçadolços

forçutfeliç

C-

ei

cinturóciència

celestagència

z

consonant +

excepcions: amazona, ozo, trapezi...

z-

zonazebra

zerozoo

-S-

pobresacasa

camisapesada

# data[].attributes.attachment_link.title
B/V, ESSA SORDA I SONORA by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
b/vLES ESSES COMENÇA ÍNDEX LES ESSES 2 1 B/V 1. B/V Fixa't en en els mots següents i fes clic per veure la regla: moble, blat, obligar, cable, braç, marbre, pobre, brindar A partir de les sèries següents, dedueix la regla abans de fer clic: blau: blava, blavor...neu: nevar, nevada...viure: vivia, vivent...cap: cabota, cabussar...sap: sabia, saberut...rep: rebia, rebràs...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LES GRAFIES J/G, TJ/TG

COMENÇA

1. J/G

Escrivim jdavant a, o, u.

Aquestes regles provoquen l'alternança g/jen mots d'una mateixa família:

Escrivim gdavant e, i

joguina, junta, jacint

gerani, gira

menjar, menjo, menges, mengem, mengi...

En la major part del territori català, el so[b] i el[v] es pronuncien [b]. Per això, a l'hora d'escriure les grafies b i v, hi pot haver confusions. Les regles que et donem t'ajudaran en molts casos, però no en tots. La millor regla és la pràctica.

Excepcions

Davant els grups -ecci -ect, escrivim j:

interjecció

injecció

projecte

objectiu

trajecte

Escrivim jen totes les formes del verb jeure:

ajeguin

jeu

jegui

jeguin

ajeu

Escrivimj en els mots:

majestat

Jesús

jerarquia

jeroglífic

Jerusalem

jersei

jesuïta

Malgrat que en tots els casos s'escriu s, aquesta representa dos sons diferents: el so de la essa sorda [s], i el so de la essa sonora [z].El so de la essa sorda [s] es representa també amb les grafies ss, ciç, i el so de la essa sonora [z], amb z.

2. tg/TJ

tj

tg

Davant a, o, u.

Davant e, i.

# data[].attributes.attachment_link.title
LES GRAFIES J/G, TJ/TG by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
LES GRAFIES J/G, TJ/TG COMENÇA 1. J/G Escrivim jdavant a, o, u. Aquestes regles provoquen l'alternança g/jen mots d'una mateixa família: Escrivim gdavant e, i joguina, junta, jacint gerani, gira menjar, menjo, menges, mengem, mengi... En la major part del territori català, el so[b] i el[v] es pronuncien [b].

# data[].attributes.attachment_link.title
Homonímia i polisèmia. Sinonímia i antonímia by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Homonímia i polisèmia. Sinonímia i antonímia ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.title
Camps semàntics. Hiperònims i hipònims by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Camps semàntics. Hiperònims i hipònims ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.title
Derivació i composició. Sigles i acrònims by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Derivació i composició. Sigles i acrònims ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LA CARTAFORMAL I INFORMAL

COMENÇA

ÍNDEX

1

La carta

2

Exemples

La carta és un text que fem servir per comunicar-nos amb algú que és lluny de nosaltres.

1. LA CARTA

ESTRUCTURA

Lloc des d'on s'escriu i data.Una fórmula d'encapçalament.El contingut o cos, és a dir, l'explicació.Una fórmula d'acabament.La signatura.

TIPUS

Segons la relació entre qui envia la carta i la persona que la rep, el to de la carta és més familiar o més distant.

No formal

Formal

El sobre

CARTA D'INFORMACIÓ PERSONAL

Barcelona, 26 de setembre de 2020Estimat Enric,Cada dia quan em llevo encara em sembla que tu dorms al llit del costat i que et desperto a cops de coixí. Te'n recordes?I ara, cada dia a l'escola. Quin avorriment!Hi ha un nen nou que es diu Àngel. Seu al meu costat i no em deixa passar el colze ni un pèl de la meva taula.Quan arribo a casa tinc tants deures que gairebé no em queda temps.Escriu-me aviat.Adéu!Lluís

Carta d'informació

Puigpelat, 18 de maig de 2020Alumnes de 5è Mestres delCEIP Castellrodó CEIP Bofarullc. Sant Roc, s/n c. de l'Escola, 308720 Puigpelat 24415 MontblanquetSenyors/Senyores,Tal com vàrem acordar, els comunico que el dia 20 de juny d'enguany els alumnes de 5è representaran l'obra de teatre L'espasa del rei Artús. Si volen més informació, els agrairé que m'ho facin saber i tot seguit els respondrem.Aprofito l'ocasió per saludar-lo molt cordialment.Mireia Querol (delegada de 5è)

Carta d'agraïment

Barcelona, 8 de setembre de 2020Estimats Rosa i Pere,Quan vaig arribar a l'estació els pares ja m'esperaven. Tenia tantes coses per explicar que no vaig callar fins arribar a casa.M'ho vaig passar molt bé i us dono les gràcies per tots aquells dies tan divertits que vaig passar amb vosaltres.Digueu a l'Enric que el trobo a faltar i que ja li escriuré.Molts records de part dels pares.Una abraçada,Lluís

Carta de petició

Vic, 14 d'abril de 2020Joana Peix Editorial Riau SAc. Major, 12 Av. Gaudí, 208500 Vic 08025 BarcelonaBenvolguts senyors,Els quedaria molt agraïda si em poguessin enviar un catàleg on constin tots els contes adreçats a nois i noies, i publicats per la seva editorial. N'he llegit alguns, i com que m'han agradat molt, ara vodria triar-ne tres per llegir durant les vacances.Espero rebre el catàleg com més aviat millor.Moltes gràcies. Els saluda atentament,Joana Peix

formal

No formal

# data[].attributes.attachment_link.title
La carta formal i informal by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
LA CARTAFORMAL I INFORMAL COMENÇA ÍNDEX 1 La carta 2 Exemples La carta és un text que fem servir per comunicar-nos amb algú que és lluny de nosaltres. 1. LA CARTA ESTRUCTURA Lloc des d'on s'escriu i data.Una fórmula d'encapçalament.El contingut o cos, és a dir, l'explicació.Una fórmula d'acabament.La signatura.

# data[].attributes.body
Gràcies Paula!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
RAMON LLULL

COMENÇA

ÍNDEX

1

3

2

El mestre de l'exemple

De trobador a doctor il·luminat

Defensor de l'ordre establert

4

Llull, poeta religiós, missioner i màrtir.

Ramon Llull era un noble que vivia a la cort de l'infant Jaume I de Mallorca i es dediacava al conreu de la poesia trobadoresca. Però complerts els 30 anys, casat i amb dos fills, va viure una experiència que li va canviar radicalment la vida.

1. DE TROBADOR A DOCTOR IL·LUMINAT

Aleshores, es va separar de la muller i dels fills, va vendre les possessions que tenia i es va lliurar en cos i ànima a les activitats religioses. Va dedicar els 9 anys següents a l'estudi i la pregrària. I com que un dels seus objectius era anar a predicar als musulmans, va comprar un esclau sarraí per tal que li ensenyés l'àrab. Però la relació entre tots dos va acabar amb uns esdeveniments dramàtics.

La conversió de Ramon LlullEssent una nit a la seva cambra, assegut a la vora del llit, fent en llengua vulgar una cançó destinada a certa dama, de la qual estava enamorat, i quan començava a escriure-la, va veure a mà dreta Jesucrist penjant de la creu, visió que l'espaordí tant que, deixant el que feia, es ficà al llit. Uns vuit dies després, al mateix lloc i gairebé a la mateixa hora, es disposà a finir l'esmentada cançó, i el Senyor se li aparegué novament la qual cosa augmentà la seva por i, com l'altra vegada, es ficà al llit. [...]Després de la cinquena aparició comprengué Ramon Llull que Jesucrist volia que abandonés el món i que es lliurés al seu servei.MARTÍ DE RIQUER. Història de la literatura catalana. Ariel (adaptació)

Els últims dies de l'esclauTot començà amb una blasfèmia contra el nom de Crist que l'esclau proferí en presència del seu amo. Aquest, d'acord amb els seus privilegis, castigà durament l'esclau fent ús de la violència. El sarraí, arran d'això, començà a meditar de quina manera podria matar el senyor. Es procurà un coltell, i un dia que va veure el senyor assegut tot sol, es llançà sobre ell i l'hi clavà al ventre. Llull, tot i a greu ferida, aconseguí dominar-lo.Tancaren l'esclau a la presó, però Llull no sabia quina determinació prendre, perquè li semblava dur matar la persona de qui havia après una llengua que tant havia volgut saber.Al cap d'uns dies, després d'haver pregat a Déu per una solució, va anar a la presó a fi de visitar el captiu, i trobà que s'havia penjat amb la mateixa corda amb la qual havia estat fermat. Aleshores Llull, alleujat, donà gràcies a Déu, que li havia conservat les mans innocents de l amort del sarraí.ANTHONY BONNER I LOLA BADIA:Ramon Llull.Empúries (adaptació)

Un cop acabada la formació es va retirar un temps al puig de Randa on, segons ell, Déu el va il·luminar i li va inspirar la seva "Art", que li permetria convertir tot els infidels. Per això, Llull serà conegut com el Doctor Il·luminat.

A partir d'aquest moment, Llull treballarà per aconseguir tres objectius: convertir els infidels al cristianisme; escriure llibres per difondre les seves creences, i crear escoles d'idiomes per a la formació de predicadors. Llull va ser innovador en dos aspectes: la discussió i el debat, en lloc de la força; i usar la llengua d'aquells a qui volia convertir. Però també perseguia un altre objectiu: volia reconduir els cristians pel camí de la perfecció: conèixer, estimar i lloar Déu.

L'obra de Ramon Llull és fonamentalment la d'un mestre que vol donar lliçons de bon comportament i de doctrina cristiana. Per aconseguir-ho, sap utilitzar els recursos literaris més efectius, entre els quals destaca l'exemple. Un exemple és una narració breu que l'autor utilitza per transmetre al lector un ensenyament. Llull pretén ensenyar la importància i la trascendència d'un dels manaments bàsics del cristianisme: "Estimaràs Déu sobre totes les coses".Fixa't en aquesta història:

2. EL MESTRE DE L'EXEMPLE

L'exemple del pastor, l'infant i el llopHi havia un pastor que estimava molt el seu fill, un infant de només set anys, i un dia se l'endugué a pasturar ovelles. Havent dinat, com era costum, el pastor s'adormí a l'ombra, moment que l'infant aprofità per allunyar-se d'aquell lloc. Un llop que rondava el ramat, quan veié l'infant sol, el prengué i se l'emportà. El pastor, en sentir els crits, corregué darrere el llop, però no hi pogué fer res: el llop matà el fill i se'n menjà l'interior del ventre.El pastor, fora de si, abraçava i besava el seu fillet dient:─Fill: la teva mort em fa desitjar morir. Tu eres la meva vida. D'ara endavant, qui em mantindrà la força? No tinc cap esperança de refer-me; ningú no em perdonarà la culpa que tinc de la teva mort!Eren tan forts els crits i els plors del pastor, que Blanquerna, que passava a prop, es dirigí ràpidament cap allà on el pastor plorava. En veure la desgràcia, agafà una maça, anà cap a on hi havia el llop ─que encara lluitava amb els gossos del pastor─ i el matà.Després anà on era el pastor, prengué l'infant en braços, l'abraçà i plorà amargament. El pastor es meravellà del dol que Blanquerna manifestava; i com més se'n meravellava, més recobrava la intel·ligència que havia perdut.─Senyor ─digué el pastor─, com és que ploreu tan desconsoladament la mort del meu fill?Blanquerna li contestà:─És costum que home ajudi a plànyer i plorar la desgràcia de l'altre. Per això us vull ajudar a suportar el dol que porteu i a trobar el consol que us cal.─Senyor ─digué el pastor─, les vostres paraules em són agradables. Us prego que em digueu la manera per la qual pugui plorar i plànyer-me mentre visqui.─Abans ─digué Blanquerna─ convé que conegueu les virtuts cristianes. Digueu-me: qui heu estimat més, Déu o el vostre fill?─Més amor he tingut al meu fill ─digué el pastor.─El defalliment s'apodera de l'home que estima una cosa més que no Déu. I la justícia castiga aquells que estimen menys Déu que una altra cosa. I com que vós estimàveu més el vostre fill que Déu, per això la justícia us ha castigat amb la mort del vostre fill. I la saviesa de Déu vol que d'ara endavant estimeu Déu per sobre de totes les coses. Llibre d'Evast i Blanquerna (adaptació) Ramon Llull

El Llibre de les bèsties és potser l'obra més popular de Ramon Llull. Aquest llibre narra les intrigues en la cort del lleó, rei dels animals, tramades per l'astuta consellera na Renart (la guineu) a fi d'aconseguir el poder reial. En aquesta mena de faula, els animals reproduiexen el comportament humà i s'hi estableix la correspondència entre les virtuts i els vicis de les bèsties i els de la societat. També en aquesta obra l'ús de l'exemple és constant. Un dels més bonics és quan la guineu (na Renart) proposa que l'elefant (l'Orifan) sigui el rei dels animals i aquest ho rebutja explicant la faula següent:

3. LLULL, DEFENSOR DE L'ORDRE ESTABLERT

La rata que l'ermità féu convertir en donzella. Una vegada un milà portava una rata, i un ermità pregà Déu que aquella rata caigués en sa falda. Per les oracions del sant home, Déu féu caure aquella rata en la falda de l'ermità, el qual pregà Déu que en fes una bella donzella. Déu escoltà els precs de l'ermità i féu de la rata una bella donzella. ─Filla ─digué l'ermità─, vós voleu el sol per marit? ─Senyor, no, que els núvols prenen la claredat al sol. I l'ermità preguntà si volia per marit la lluna; i ella digués que la lluna no tenia claror per si mateixa, sinó que la prenia del sol. ─Bella filla, voleu el núvol per marit? Ella respongué que no, que el vent menava els núvols allà on volia. La donzella no volgué el vent per marit perquè les muntanyes impedien el seu moviment; ni volgué les muntanyes perquè les rates les foradaven. Ni volgué home per marit perquè matava les rates. A la fi, la donzella pregà l'ermità que pregués Déu perquè la tornés rata, tal com era abans, i que li donés per marit un bell rat. Llibre de les bèsties(adaptació) Ramon Llull

Ramon Llull, tot i que en convertir-se va renunciar a la poesia trobadoresca, ens va deixar uns quants poemes religiosos i biogràfics en què posa en evidència els seus dots poètics.De 1280 a 1315, Llull no deixà de viatjar. La seva activitat missionera va estar plena de dificultats. A Tunis fou empresonat, torturat i condemnat a mort. A Xipre fou enverinat per dos dels seus companys. Al nord d'Àfrica rebé bastonades, cops i fou arrossegat per la barba. Després el van tancar en una letrina de la presó dels lladres. Tot això li passava quan ja tenia més de 70 anys. La llegenda popular diu que l'any 1315 fou lapidat i que uns genovesos el recolliren moribund, i amb una nau salparen a Mallorca. Llull hauria mort en aquesta nau al final de 1315 o bé principis de 1316.

4. LLULL, POETA RELIGIÓS, MISSIONER I MÀRTIR

Cançó del "Blanquerna"A vós, dona verge santa Maria,dó mon voler, qui's vol enamorarde vós tan fort, que sens vós no volriaen nulla re desirar ni amar;car tot voler ha melloriasobre tot altre que no siavolent en vós, qui és mayre d'amor.Qui vós no vol, no ha d'on s'enamor.Adaptació al català actual de Martí de Riquer:A vós, senyora verge santa Maria, dono el meu voler, que es vol enamorar de vós tan fortament que sense vós no voldria desitjar ni amar cap altra cosa, car tot voler té senyoria sobre tot altre que no sigui voler-vos a vós, que sou mare d'amor. Qui no us vol a vós no té de què enamorar-se.

Recrea una conversa de whatsapp entre Ramon Llull i Déu, si ens situem al segle XXI.EINA RECOMANADA:iphonefaketext.comDesprés descarrega-ho i recorda penjar-ho a la carpeta d'Activitats del Drive.

# data[].attributes.attachment_link.description
RAMON LLULL COMENÇA ÍNDEX 1 3 2 El mestre de l'exemple De trobador a doctor il·luminat Defensor de l'ordre establert 4 Llull, poeta religiós, missioner i màrtir. Ramon Llull era un noble que vivia a la cort de l'infant Jaume I de Mallorca i es dediacava al conreu de la poesia trobadoresca.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
apòstrof I CONTRACCIÓ

Amplia continguts

El punt i seguit marca l'acabament d'una oració que no està enllaçada amb cap altra.

La primera lletra de la paraula següent s'escriu amb majúscula.

Per exemple:

No se sap amb exactitud quan va néixer la salutació. l principi, va ser una manifestació tàctica de no-agressió.

El punt i a part marca el final dels paràgrafs d'un text.

Al principi de la ratlla següent s'hi pot deixar un sagnat de tres o quatre espais i la primera lletra s'escriu amb majúscula.

Quins dels substantius següents creus que han de portar la forma apostrofada de l'article? Què fa que s'apostrofin?
1.1. APÒSTROF. EXCEPCIONS

Amplia continguts

1. Escriu apostrofats, només quan calgui, els articles, pronoms o la preposició "de" que hi ha entre parèntesis a les frases següents

1. A (la) escola ja han muntat (el) arbre de Nadal.

2. Han publicat ja (la) història de (Na) Elisenda de Montcada.

3. (El) Eduard, (la) Anna i (la) Isabel (se) (en) aniran a (la) illa de Menorca.

4. Aquest any (el) 1 de maig cau en diumenge.

5. (Te) (en) (hi) poses massa, d'oli, a l'amanida.

6. (De) (en) Pere, puc dir que (se) (el) veu content; però, de vosaltres, diria que (se) (us) veu amoïnats.

2. Escriu en singular les frases que hi ha en plural, i a la inversa 3. Escriu el, la o de, amb apòstrof o sense, segons convingui

1. La crisi de ..... indústria tèxtil. Aquella era ..... única esperança que li quedava.

2. ...... unió dels sindicats afavoriria el conveni.

3. Digues-li que, la moto, ja .... hi tornaré de seguida que pugui.

4. La màquina no va gaire fina: .... untaré una mica .... oli.

5. Van robar ... urna de votacions.

6. .... intenció primera era bona.

7. No sé com hi ha tanta gent que suporta .... infern de la circulació.

8. Enguany, la Diada de .... 11 de setembre cau en dimarts.

9. ..... 1 de novembre, Tots Sants, anirem a Olot.

10. Hi havia molta gent coneguda a .... stand de llibres en català.

11. Avui plegaré a .... una perquè he d'assistir a unes sessions .... ioga.

S'apostrofen els pronoms, entre ells i amb el verb, tenint encompte que l'apòstrof sempre ha d'anar el més a la dreta possible.

Així, me'n vaig, me n'hi vaig, me n'adono, agafa-me'l.

No s'apostrofa mai la combinació de pronoms "se us".

Així, se't veu content, se'ns veu alegres; però, se us veu feliços.

No s'apostrofen algunes paraules que podrien conduir a confusions, com ara la ira, la una de la tarda, en contrast amb la lira, l'una i l'altra. Però sí que s'apostrofa l'anormalitat, l'asimetria.

Tampoc no s'apostrofa la i consonàntica, com ara el iot, la tintura de iode.

En canvi, sí que s'ha d'apostrofar les xifres que comencen en vocal, així com el mots forans començats per s líquida.
Esmena, si cal, les incorreccions que trobaràs en les frases següents.
Repassem i posem en pràctica tot el que hem après.

. Apostrofa o contrau, si cal, les partícules que hi entre parèntesis

1. (de) (els) nois, (a) (els) nois, (per) (el) camp, (per) ( a) (el) avi.

2. (ca) (el) metge, (ca) (en) Lluís, (ca) (en) Oriach, (ca) (la) Àngela.

3. (per) (el) altre, (a) (el) altre, (per) (a) (els) nois, (per) (a) (el) nen.

2. Escriu la forma resultant de les partícules entre parèntesis, d'acord amb les normes de contracció.

Canvia el mot entre cometes pel que hi ha entre parèntesis i reescriu cada frase, fent els canvis necessaris en els altres mots

1. Les "coses" (assumpte) de la "política" (economia).

2. Em "preocupa" (amoïna) el "col·legi" (escola).

3. Ja hauríem de "marxar" (anar-nos-en) cap a ca la "Maria" (Tomàs).

4. Anirem per la "carretera" (autopista) de la "costa" (interior).

5. Aquests "actes" (acte) estan pensats per als "adults" (infància).

# data[].attributes.attachment_link.description
apòstrof I CONTRACCIÓ Amplia continguts El punt i seguit marca l'acabament d'una oració que no està enllaçada amb cap altra. La primera lletra de la paraula següent s'escriu amb majúscula. Per exemple: No se sap amb exactitud quan va néixer la salutació. l principi, va ser una manifestació tàctica de no-agressió.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
POESIA TROBADORESCA

ÍNDEX

1

4

3

2

Característiques

Forma i contingut

Context històric

Els trobadors catalans

La societat era feudal, dividida entre privilegiats i no privilegiats i es regia per relacions de vassallatge. La majoria de la població era analfabeta i el públic que podia llegir eren nobles, cavallers o religiosos. Aquest fet, influïa en la temàtica i la societat què s'hi reflectia.

La visió cristiana de la vida dominava el dia a dia, Déu era el centre de tot.

La impremta no es va inventar fins a la meitat del segle XV, això vol dir que tots els llibres eren manuscrits i, si en calia una còpia, també havia de ser a mà.

La literatura va idealitzar la figura femenina fent servir un joc literari basat en les relges socials del vassallatge. La dona era considerada objecte de culte i fidelitat, ben al contrari del que succeïa a la vida real, on la dona era considerada un ésser inferior.

En la baixa edat mitjana, la literatura catalana destaca tant per la qualitat de les obres com pel volum de producció, equiparable als d'altres cultures veïnes.

Però abans de conèixer quins són els exponents de la literatura catalana d'aquest període, és important que coneguis les condicions i trets distintius de la societat dels segles XII-XV:

1. CONTEXT HISTÒRIC

La poesia trobadoresca es conrea sobretot entre el segle XII i el segle XIV en una àrea geogràfica que comprèn Occitània, Catalunya i el nord d'Itàlia. S'escriu en llengua occitana o provençal.

Els trobadors eren els artistes que creaven les cançons. Tenien una bona formació en gramàtica, retòrica i música, i gaudien d'un gran prestigi social.

Els joglars eren els artistes que s'encarregaven d'interpretar les cançons dels trobadors, sovint acompanyats d'instruments musicals. També recitaven cançons de gesta, poemes èpics que narren les gestes dels guerrers.

La paraula poeta es reservava per designar els creadors de poesia en llatí.

2. CARACTERISTIQUES

3. FORMA I CONTINGUT

Trobar clus

Es caracteritza per l'ús d'expressions més complicades i un significat més hermètic. Sovint conté un missatge moral.

SEGONS LA FORMA

Trobar leu

Fa servir un llenguatge lleuger i més entenedor, més centrat en el resultat emotiu.

Cançó

La cançó és una composició amorosa amb la qual el poeta lloa i idealitza l'estimada, la seva dama. És el tema de l'amor cortès. Presenta tot un sistema de paral·lelismes amb la relació feudal entre el senyor i el vassall:

Vassall: el trobador mostra el seu amor i lleialtat a la seva dama. De la mateixa manera que ho fan els cavallers en la seva etapa de formació, el trobador passa per diverses fases d'enamorament: la del tímid sospirant, la del pregador, la de l'enamorat i la de l'amant.

Midons: nom amb què es coneix la dama poderosa de la qual el trobador s'ha declarat servent.

El senyal: un mot en clau per referir-se a la dama que la protegia i la mantenia en l'anonimat.

Gilós: nom que rep el marit de la dama a qui serveix el trobador. Els lausengiers solien donar informació al marit sobre els trobadors que cantaven a la seva esposa.

SEGONS EL CONTINGUT

Sirventès

Peça de propaganda ideològica o d'atac personal a un personatge noble.

Plany

Dedicat a un personatge difunt de certa importància, és un cant de lament i lloança a les virtuts del final.

Pastorel·la

Explica la trobada al camp entre un cavaller i una camperola.

Albada

Descriu el disgust fenerat per la separació dels dos amants que han passat la nit junts.

Es coneixen uns 350 trobadors de procedència diversa, dels quals una vintena eren catalans. Els més reconeguts eren Berenguer de Palou, Guillem de Cabestany, Guillem de Berguedà i Cerverí de Girona.

Els trobadors mostraven en els seus poemes una concepció singular de l'amor, dels sentiments i de les relacions humanes. En podem veure alguns aspectes en els fragments següents:

4. ELS TROBADORS CATALANS

Berenguer de Palou

L'amor és una força exultant

L'amor és una força capaç de desvetllar les potències positives de les persones: la joia, l'alegria o la felicitat. I aquestes porten al cant i a la diversió.

M'agrada tan la joia, l'amor i el cant,

i l'alegria, la diversió i la cortesia,

que el món no té riquesa ni opulència

que em faci sentir més feliç,

car jo sé bé que la meva dama té les claus

de tots els béns que pretenc i espero.

La dama de qui s'enamoren els trobadors és una dona que té totes les qualitats físiques i morals i, per tant, mereix ser honorada i servida.

Conec una dama, la més gentil que pugui ser vista,

de bell acolliment i agradosa a tota la gent.

Senyoreja sobre totes pel seu prestigi.

Es fa agradable amb artifici

i posseeix un gran saber

que cap home s'hi pot igualar.

vull que em considerin el seu lleial enamorat.

El trobador als peus de la dama

Els trobadors es consideren vassalls de la dama; per tant, el seu amor és impossible per raons d'estatus social.

Noble criatura, graciosa i preuada,

i si us plau de retenir-me amb vós,

soc completament vostre sense cap engany.

Guillem de Berguedà

Guillem de Berguedà feia ús d'un llenguatge directe i proper que podríem inscriure en el grup de trobar leu. A continuació tens dues composicions dedicades al mateix personatge, Ponç de Mataplana, però com veuràs el to i el missatge són molt diferents.

Sirventés contra Ponç de Mataplana

El sirventès és un gènere de combat que s'utilitza socint per insultar els enemics.

lleugereta i sense ufana,

escriuré de mon Marquès,

que d'engany és ple i obès.

Ai, Marquès, Marquès, Marquès,

que d'engany sou ple i obès!

Plany per Ponç de Mataplana

El plany és un gènere que ret homenatge a una persona morta.

Canto plorant, ple de tristor,

per un dolor que em té corprès:

des de la mort de mon Marquès,

en Ponç, Senyor de Mataplana,

que era gentil, franc i desprès,

i d'excel·lents comportaments,

ben conegut pels seus valors

d'allà, de Sant Martí de Tors,

fins aquí baix, la terra plana.

Ens ha deixat un gran dolor

que pel país sencer s'ha estès

i cap consol no hi pot fer res.

Cerverí de Girona

La pastorel·la, poema narratiu

La pastorel·la és un gènere que explica una història d'amor que té lloc al camp.

prop d'un riu, entre dos horts,

vaig veure, amb una pastoreta,

un pastor vestit de terliç;

i jeien entre flors de lliri,

besant-se sota l'herba fresca.

No crec que mai hagués existit

ni a França ni a Castella.

# data[].attributes.attachment_link.description
POESIA TROBADORESCA ÍNDEX 1 4 3 2 Característiques Forma i contingut Context històric Els trobadors catalans La societat era feudal, dividida entre privilegiats i no privilegiats i es regia per relacions de vassallatge. La majoria de la població era analfabeta i el públic que podia llegir eren nobles, cavallers o religiosos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EL TEXT EXPOSITIU

ÍNDEX

1

El text expositiu

La biografia

2

La finalitat d'un text expositiu és oferir al receptor una visió clara i ordenada d'un tema determinat. Segons el tema de què tracten i els receptors a qui van destinats, els textos expositius poden ser divulgatius o especialitzats .

1. EL TEXT EXPOSITIU

CARACTERÍSTIQUES DEL TEXT EXPOSITIU

Cal organitzar la informació per facilitar la lectura.

Pel que fa a l'ús de la llengua, el to emprat és formal.

S'utilitza un lèxic precís.

Hi abunden més les frases llargues que no pas les curtes.

S'adrecen a un públic general.

Tracten una qüestió específica dirigida a un col·lectiu concret.
Llegeix el fragment següent i argumenta si es tracta d'un text expositiu:
Què queda, avui, d'Esparta? A penes res, unes restes insignificants... Només el paisatge persisteix, inalterable: la pròvida planúria, el rotund mont Taíget amb el seu plomall de neu.

Els espartans tenien prohibit, consideraven degradant, treballar la terra, comerciar i posseir comoditats. El seu únic deure, la seva única missió, se centrava en la milícia, a estar preparats per a la guerra. Els nens, al cap de poc d'haver nascut, eren examinats: si no eren sans, els ofegaven. La resta, al set anys, eren internats en escoles pràcticament militaritzades, on allò primordial era acatar la disciplina i executar exercicis físics. Als dotze anys, ja només se'ls permetia banyar-se alguns dies l'any, operació decadent, per la qual cosa anaven bruts, pudien. A l'hivern, no podien dur roba d'abric i havien de dormir en màrfegues de palla i cards. [...]

L'any 480 aC els ciutadans d'Esparta de ple dret sumaven 8.000. Al cap de 250 anys, quedaren reunits a 700. Esparta fou un cos que, obcecat en la seva fortalesa física, oblidà el cervell i la complexitat de l'ésser, i acabà per devorar-se ell mateix.

Baltasar PORCEL, Mediterrània. Onatges tumultuosos (1996)

El gènere literari de la biografia és un relat escrit que resumeix els principals fets de la vida d'una persona.

La base de la biografia són les dades exactes objectives de la vida del personatge triat, que acostuma a ser una figura rellevant de la vida pública i, per tant, destacable per les seves aportacions en diferents disciplines o àmbits.

Dins el gènere, molt divers, podem trobar quatre tipus diferents de biografies:

2. LA BIOGRAFIA

Intenta reproduir el més fidelment possible la vida del personatge.

L'autor s'introdueix en la ment del personatge i imagina el que va pensar i sentir. També interpreta els esdeveniments, respectat la seva veracitat.

Relat retrospectiu en primera persona i sobre la pròpia vida, perquè el narrador és el mateix autor.

L'autor recrea en primera persona la seva pròpia vida o la vida d'algun personatge.

Ús de la tercera persona per a l'exposició o narració de la vida del personatge triat.

Veracitat. L'autor explica una història verídica sobre una persona real basada en fets també reals, avalats per la documentació o testimonis.

Elecció acurada dels esdeveniments més significatius de la vida del protagonista.

Estructura lineal que segueix cronològicament la vida del personatge.

Relació entre la vida i l'obra del biografiat i el moment històric.

Biografia "exprés"
Qui és aquest personatge? Fem una petita pluja d'idees sobre qui creiem que és i després en buscarem informació per fer-ne una petita biografia. De moment, te'n donem el nom: Josefina Castellví.

# data[].attributes.attachment_link.description
EL TEXT EXPOSITIU ÍNDEX 1 El text expositiu La biografia 2 La finalitat d'un text expositiu és oferir al receptor una visió clara i ordenada d'un tema determinat. Segons el tema de què tracten i els receptors a qui van destinats, els textos expositius poden ser divulgatius o especialitzats .

# data[].attributes.body
Portar el llibre Botiga de vides(Adrià Aguacil)  cada divendres
11/4 - Text instructiu (bases literàries) amb Canva (baixeu-vos el document en PDF i poseu-lo al Drive)
16/4 - Bookface challenge (Drive)
23/4 - Fals Instagram + Text instructiu (Prospecte)
28/4 - Dictat
30/4 - Descripció Jaume I
14/5 - Videoclip poètic
18/5 - Dictat preparat
19/5 - Examen de llengua
9/6 - Examen de literatura + dossier

# data[].attributes.attachment_link.description
ACCENTUACIÓ, ÍNDEX Els diacrítics La dièresi 2 1 L'accentuació 1. L'ACCENTUACIÓ S'accentuen si acaben en: S'accentuen quan NO acaben en: S'accentuen sempre Les paraules agudes tenen la tònica a l'última síl·laba. Les paraules planes tenen la tònica a la penúltima síl·laba. Les paraules esdrúixoles tenen la tònica a l'antepenúltima síl·laba.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LA SÍL·LABA,

ÍNDEX

Els diftongs i el hiat

2

1

La síl·laba

Una síl·laba és cadascun dels cops de veu que fem quan pronunciem una paraula.

Les paraules que no acaben senceres a final de ratlla es parteixen tenint en compte les síl·labes:

No es pot deixar cap vocal sola ni a principi ni al final de la ratlla, excepte si va apostrofada.

En el cas dels mots compostos i els que tenen un prefix, cal distingir les unitats que els formen: des-es-pe-rat, mal-hu-mor...

Pel que fa als dígrafs (dues lletres que representen un sol so):

Es parteixen els grups rr, ss, sc, ix, l·l, mm, nn, tg, tj, tl, tll, tm, tn, tx, tz.

No es parteixen els grups gu, qu, ll, ny.

1. LA SÍL·LABA

RECORDA
Segons el nombre de síl·labes, els mots es classifiquen en:

Un diftong és la pronunciació de dues vocals en una sola síl·laba. Una actua com a nucli i l'altra l'acompanya. El nucli pot ser qualsevol vocal, mentre que l'acompanyant (anomenada vocal dèbil), només pot ser una i o una u. Els diftongs poden ser creixents o decreixents:

Es considera que hi ha hiat quan dues vocals es troben l'una al costat de l'altra, però es pronuncien en síl·labes diferents. Exemples: aeri (a-e-ri), teatre (te-a-tre), guia (gui-a), tieta (ti-e-ta), tió (ti-ó), grua (gru-a)

2. ELS DIFTONGS I EL HIAT

Són els que estan formats per una vocal dèbil ( i o u) seguida d'un nucli. Així doncs, les combinacions són les següents:

Els diftongs creixents només es poden trobar en tres posicions:

Els diftongs decreixents són els que estan formats per un nucli seguit d'una vocal dèbil ( i o u). Així doncs, les combinacions són les següents:

# data[].attributes.attachment_link.description
LA SÍL·LABA, ÍNDEX Els diftongs i el hiat 2 1 La síl·laba Una síl·laba és cadascun dels cops de veu que fem quan pronunciem una paraula. Les paraules que no acaben senceres a final de ratlla es parteixen tenint en compte les síl·labes: No es pot deixar cap vocal sola ni a principi ni al final de la ratlla, excepte si va apostrofada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gènere i nombre del substantiu i de l'adjectiu. by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Gènere i nombre del substantiu i de l'adjectiu. ✌️ - Didactic unit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NORMES DELS DIACRÍTICS: Aneu a "Més opcions" per a canviar les preferències de correcció.

Si teniu algun problema, consulteu les preguntes més freqüents. Per a qualsevol suggeriment, poseu-vos en contacte amb nosaltres.

Resultats. Apareixeran subratllats , i . Fent clic en les paraules assenyalades, obtindreu suggeriments de correcció, si n'hi ha. Els resultats són orientatius i no poden substituir una revisió experta.

Opcions. Trieu entre formes generals, valencianes i balears. Fent clic en "Més opcions" podeu configurar altres preferències de correcció (estil, tipografia, diacrítics). Les opcions són més nombroses si seleccioneu les formes valencianes.

Altres maneres d'usar el corrector. Podeu fer servir LanguageTool com a complement de LibreOffice/OpenOffice, Firefox, Chrome, MS Word (Windows) o Google Documents. Vegeu aquest article per a configurar el corrector en LibreOffice.

Privacitat de les dades. Els textos s'envien al servidor de Softcatalà mitjançant una connexió segura. No s'emmagatzemen ni els textos ni les correccions. Les úniques dades que conservem, amb finalitats estadístiques, són el dia i l'hora de la correcció, el nombre de caràcters del text i el nombre d'errors trobats. Vegeu l' avís legal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Corrector ortogràfic i gramatical català | Corrector valencià

# data[].attributes.attachment_link.description
Corrector ortogràfic i gramatical de català en línia basat en LanguageTool. Inclou les diferents variants territorials del català.

# data[].attributes.attachment_link.title
El text narratiu. Connectors i puntuació.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LES PROPIETATS TEXTUALS

Adequació, coherència i cohesió

COMENÇA

ÍNDEX

1

Les propietats del text

Adequació

2

Coherència

3

Cohesió

4

Els textos no són només el resultat de l'aplicació d'unes regles gramaticals, sinó també el resultat de la relació que estableix el text amb el context comunicatiu i amb el significat que vol transmetre. Aquestes característiques dels textos són les anomenades propietats textuals.Les propietats textuals agrupen els tres processos bàsics que hem de tenir en compte per analitzar i produir textos: l'adequació, la coherència i la cohesió.

1. LES PROPIETATS DEL TEXT

L'adequació és la propietat que fa que un text sigui apropiat a la situació comunicativa en què es produeix. Cal tenir en compte els aspectes següents:

2. ADEQUACIÓ

EL GRAU DE CONFIANÇA

Segon el grau utilitzarem tu, vós o vostè.

EL GRAU DE FORMALITAT

Registre formal (especialitzat o estàndard)Registre no formal (col·loquial o vulgar)

EL GRAU D'IMPLICACIÓ PERSONAL

Text subjectiu (hi manifestem les nostres creences)Text objectiu (evitem el nostre punt de vista)

LA INTENCIÓ COMUNICATIVA

Text instructiu, descriptiu, argumentatiu...

Abans de fer un text, cal tenir clara la situació comunicativa, és a dir, per a qui es parla, com es parla i per què es parla.

Digues per què les situacions comunicatives que tens a continuació són inadequades:Anar a una entrevista de feina i tractar l'entrevistador de "tu".Utilitzar en un examen expressions col·loquials.Expressar opinions personals en una notícia periodística.Llegir en una classe de 1r de Cicle Inicial poemes d'Ausiàs March.Utilitzar un llibre de llengua amb la definició següent de subjecte: "El subjecte és una cosa que concorda amb el verb en gènere i nombre".

La coherència és la propietat del text que construeix el significat del text; és a dir, quin tema desenvolupa i com ho fa. Així, els elements bàsics de la coherència són els següents:

3. COHERÈNCIA

EL TEMA

Allò de què volem que tracti el text.

DESENVOLUPAMENT

Com distribuïm la informació de manera lògica.

SELECCIÓ DE LA INFORMACIÓ

Allò que finalment decidim que volem transmetre entre tota la informació que podríem donar sobre el tema.

L'ESTRUCTURACIÓ

Com organitzem les informacions seleccionades d'acord amb la intenció comunicativa.

Raona si els textos següents són coherents o no:Deixa'm un bolígraf. Avui no he portat el quadern.El meu cosí es diu Arnau. No tinc cosins.El meu germà està cursant 3r d'ESO. El meu pare treballa en un banc i jo normalment vaig de vacances a Menorca i tinc 12 anys.No va aconseguir arribar a temps a la reunió. Havia estat plovent tota la tarda.M'agraden molt els gats. Una vegada vaig tenir un gat blanc que es deia Doraemon. Quan era petit solia veure uns dibuixos animats on hi sortia un gat anomenat Doraemon. De fet, m'encantava veure dibuixos animats.

La cohesió és la propietat del text que connecta les diverses frases entre elles, mitjançant les formes de cohesió. Aquests mecanismes tenen la funció d'assegurar la interpretació de cada frase en relació amb les altres i, en definitiva, d'assegurar la comprensió del significat global del text.

4. COHESIÓ

En les oracions que tens a continuació, substitueix l'element repetit, pel mecanisme de substitució que s'indica entre parèntesis:La meva germana ha començat la universitat. La meva germana estudia Medicina. (EL·LIPSIS)Li hem regalat un ram de roses pel seu aniversari. Li encanten les roses. (HIPERÒNIM)Em va rebre amablement, em va tractar amablement i em va oferir un menú exquisit. (SINÒNIM)Vas ser tres els concursants que van passar a la final, però només un dels tres concursants va aconseguir el premi que tots desitjaven. (PRONOM)Va quedar a la platja amb les seves amigues i a la platja va conèixer un noi amb qui acabaria sortint poc temps després. (ADVERBI)Quan van estar a Londres, es van allotjar en un establiment de cinc estrelles. L'establiment estava molt pròxim als principals llocs turístics de Londres. (HIPÒNIM I HIPERÒNIM)

Signes de puntuacióPronoms, preposicions i conjuncionsSinònims, hiperònimsVerbs, determinants, adverbisOrdre dels elements de la frase

AL DRIVE. APARTAT "ACTIVITATS"1. Converteix les oracions següents en un text cohesionat, fent totes les transformacions que consideris necessàries.El lladre va entrar al banc. El lladre portava una pistola a la mà. Al lladre no se li podia veure la cara. El lladre tenia la cara coberta amb un passamuntanyes. Els clients del banc es van espantar. Els clients es van agrupar en un racó del banc obeint les ordres del lladre. El caixer no es va espantar. El caixer va fer sonar l'alarma del banc. La policia es va presentar al banc immediatament. El lladre va fugir. La policia va detenir el lladre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les propietats textuals by e3007543 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
LES PROPIETATS TEXTUALS Adequació, coherència i cohesió COMENÇA ÍNDEX 1 Les propietats del text Adequació 2 Coherència 3 Cohesió 4 Els textos no són només el resultat de l'aplicació d'unes regles gramaticals, sinó també el resultat de la relació que estableix el text amb el context comunicatiu i amb el significat que vol transmetre.

# data[].attributes.body
biblioteca@iesjaume1.cat

# data[].attributes.body
www.enxaneta.info

# data[].attributes.body
L'avaluació es farà d’acord amb les estratègies d’aprenentatge desenvolupades tant a l’aula com en les que suposin treball personal de l’alumnat o la seva participació en activitats extraescolars programades pel professorat. Se seguiran els següents percentatges:

-Comunicació oral 30%

-Comprensió lectora 20%

-Expressió escrita (redaccions i exàmens) 40%

-Actitud i respecte per les llengües (dossier 5%, actitud/interacció a l'aula 5%) 10%

-CRITERIS DE RECUPERACIÓ PER TRIMESTRES A L'ESO:

L'avaluació es desglossarà amb aquests percentatges en relació amb els diferents trimestres: 20% el primer, 30% el segon i 50% el tercer, ja que s'entén que es tracta d'una assignatura acumulativa.

Si un alumne suspèn, haurà d'anar a la recuperació de final de juny i s'haurà d'examinar de tot el curs.

-CRITERIS DE RECUPERACIÓ DELS ALUMNES D’ESO AMB L’ÀREA DE LLENGUA CATALANA I LITERATURA SUSPESA

Considerem que l’àrea de llengua catalana és acumulativa, és a dir, que els seus continguts són progressius; per tant, l’alumne que no s’hagi presentat a la convocatòria anterior o que no hagi demostrat la seva competència en ella, aprovarà la matèria suspesa dels cursos anteriors sempre que aprovi el curs que realitza.

Si l’alumne no aprova el curs, com a tercera opció, tindrà la possibilitat de presentar-se als exàmens extraordinaris que es realitzen a final de curs d’aquell nivell que no hagi aprovat.

En tot moment, els alumnes estaran assabentats de les seves possibilitats de recuperar l’àrea.

Si no s’aprova la matèria en la convocatòria ordinària de juny, l'alumnat podrà optar a la recuperació extraordinària de juny.

En cas de no aprovar al juny, recuperarà el curs si aprova el curs següent.

# data[].attributes.attachment_link.description
EL VERB FES LES ACTIVITATS SEGÜENTS A LA TEVA LLIBRETA AQUÍ hi trobaras activitats per estudiar el mode indicatiu. AQUÍ hi trobaras activitats per treballar alguns dels temps verbals del mode subjuntiu, imperatiu i de les formes no personals. Morfologia del verb Els morfemes verbals informen sobre un conjunt de característiques del verb.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. ELS DIALECTES DEL CATALÀ

Textos dialectals

Una LLENGUA és un sistema de signes lingüístics que serveix per a comunicar-se. Entre si, les llengües presenten diferències que impossibiliten la comunicació entre els seus parlants.CONTRA LES LLENGÜES I ELS DIALECTES

Un DIALECTE és una varietat geogràfica d'una llengua, és a dir, la modalitat que pren la llengua en un territori determinat . Entre si, els dialectes presenten diferències que no dificulten la comunicació entre els seus parlants.

Els prejudicis lingüístics són convencions ideològiques, no pas científiques, que pretenen desprestigiar una llengua, sobre tot en situacions de minorització. De vegades s'expressen idees pejoratives en relació a alguns dialectes , i hi ha gent que es pensa que sap "on es parla el millor català". Però tots són una part essencial del patrimoni cultural heretat dels avantpassats i mereixen el mateix respecte.
Aquests són els dialectes catalans, que, a més a més, tenen subdialectes:
Rossellonès - Capcinès.
Central - Català septentrional de transició, Salat, Xipella, Barceloní, Tarragoní.
Balear - Mallorquí, Menorquí, Eivissenc.
Alguerès
Nord-occidental - Ribagorçà, Pallarès, Tortosí.
Valencià - Septentrional, Apitxat, Meridional- Mallorquí de Tàrbena i la Vall de Gallinera a (Alacant).

EL NOMBRE DE PARLANTS DELS DIALECTES
El dialecte més parlat és el central, perquè és on hi ha els nuclis més grans de població (Barcelona, Hospitalet, Terrassa, Sabadell...)
A continuació se situen, i en aquest ordre: el valencià, el nord-occidental i balear, el rossellonès i l'alguerès.

Català central
Un homa numés tania dos fills. Al mé(s) joba ba di'l seu para: "Ia (é)s hora ca sigui'l meu propi amu ca tingui cèntims; ma n'he [me n'haig] d'anà a beura món. Partiu la bostra harència i duneu-ma al ca'm toqui". "Ai, fill meu", ba dí'l para, "com bulguis; ets un dulén i Déu at castigarà". I dasprés ba ubrí un cala(i)x, ba partí la seba harència i ba fer-na [ba fe-ne, en ba fé] dugues parts. Al cap d'un(s) quant(s) [cont(s)] dias, al dulén sa'n ba 'ná dal pobbla mol tibat i sensa dí adéu ana (a) ningú. Ba trabassá molta terra erma, mol(s) boscus i mol(s) rius, i ba (a)rribá a una gran ciutat on [ont, onta, abon] ba gastà tots als [tot al] cèntims.

Mallorquí (Campos)

Un homo domés tenia dos fiis. Es mé(s) tjove va dí (a) son pare: "Ja's hora que sigui's meu propi amo i que tengui dobbés; és necessari que m'n pugui (a)ná i veure món. Partiu es vostros béns i donau-me lo que me toqui." "Ai, fii meu", va dí son pare, "com vulguis; ets un dolent i seràs castigat". I llavò va ubrí un cala(i)x, va partí e(s) tseu(s) béns i en va fé dues pars. Un(s) díes después [as cap d'un(s) díes], es dolent se'n va (a)ná des pobble tot gojós i sense dí diós a nigú. Va travessá molts d'ermassos, molts de bots i molts de rius i va (a)rribá a una gran ciutat on va gastá tots es dobbés.
Valencià meridional (Tavernes de la Valldigna)

Un home només tenia dos fillx. El més tjove li va dir a sun pare: "Ia és hora que siga el meu propi amo i que tinga dinés: fa falta que puga anar-me'n a vore món. Partixca els seus béns i done'm lo que'm toque". "Ai, fill meu", va dir el pare, "com vullgues, eres un roín i seràs castigat". I después va ubrir un ca(i)xó, va partir els seus béns i va fer dos parts. Uns dies después, el roín se'n va anar del poble mol(t) campante i sense dir adiós a ningú. Va travessar moltes terres ermes, mol(t)s boscs i mol(t)s rius, i va arribar a una gran ciutat on es va gastar tot(s) los dinés.

Valencià meridional (Novelda)
Un home només tenia dos fillx. El més tjove va dí a sun pare: "Ia és hora que siga el meu pròpit amo i que tinga dinés: és mesté que puga aná-me'n i vore món. Partixca els seus béns i done'm lo que me toque". "Ai, fill meu", va dí (e)l pare, "com vullgues, eres roín i seràs castigat". I después va ubrí un ca(i)xó, va partir es seus béns i va fé dos parts. Uns dies después, el roín se'n va aná del poble mol devanit i sense dí adiós a ningú. Va travessá moltes terres ermeres, mol(t)s de bosques i mol(t)s de rius, i va arribá a una gran ciudat on es va gastá tots es dinés.

Valencià apitxat (Benaguasil)
Un home només tenia dos fillx. El més txobe digué a son pare: "Ia és hora que siga el meu propi amo i que tinga dinés: és precís que puga anar-me'n a bore món. Partixca'ls seus béns i done'm lo que me toque". "Ai, fill meu", digué'l pare, "com bullgues, eres un roín i seràs castigat". I en acabant aubrigué un calaix, partí'ls els seus béns i ne feu dos parts. Uns dies después, el roín se n'anà del poble molt ufà i sinse dir adiós a ningú. Trabessà moltes terres ermes, mol(t)s boscs i mol(t)s rius, i arribà a una gran ciutat on se gastà tots els dinés.

Tortosí (Tortosa)
Un home només tenia dos fills. Lo més tjobe ba dí a sun pare: "Ia és hora (de) que sige'l meu propi amo i que tingue dinés: cal que pugue anar-me'n a bore món. Partiu los bostres béns i doneu-me'l que'm toque". "Ai, fill meu", ba dí'l pare, "com bulgues, ets dolén i seràs [siràs] castigat". I después ba ubrí un calaix, va partí'ls seus béns i ba fer-ne dos parts. Uns dies después, lo dolén se'n ba aná del poble mol ufà i sense dí adéu a ningú. Ba travessá moltes terres ermes, mols boscos i mols rius, i ba arribá a una gran ciutat a on se ba gastá tots los dinés.

Valencià septentrional (Castelló de la Plana)
Un home només tenie dos filltx. El més tjove li va dir a sun pare: "Ia's hora que sigue'l meu propi amo i que tingue dinés: és precís que me'n vatge a vore món. Partisque la herència i done'm lo que me toque". "Ai, fill meu", li va dir sun pare, "com vullgues, eres roïn i hu penaràs". I en acabán ba ubrir un caisó [calais], va dividir to lo que tenie i li'n va donar dos partx. Uns dies después, el fill roïn se'n va 'nar del poble mol contén i sense dir adiós a ningú. Va travessar moltes terres ermes, mols boscs i mol(s) rius, i va 'ribar a una gran ciudat on es va gastar totj els dinés.

1.1. VARIETATS GEOGRÀFIQUES

S'anomena DOMINI LINGÜÍSTIC el conjunt de territoris on es parla una mateixa llengua. El català és parlat, actualment, per uns deu milions de persones, repartides entre Espanya, França, Itàlia i Andorra. Per les zones limítrofes, el català té contacte amb l'occità, el francès, l'aranès, el castellà, l'aragonès , el sard i l'italià.

També cal dir que , dins del domini lingüístic del català, hi ha zones que parlen un altre idioma, com l'aranès a la Vall d'Aran o el castellà a regions de l'interior del País Valencià , o la zona de La Fenolleda, a la Catalunya Nord, que parla occità.

L'aranès és un dialecte del Gascó (la Gascunya francesa és fronterera amb la Vall d'Aran). És la llengua pròpia del 60 % de la població de la vall. La seva llengua i literatura estan reconegudes com a pròpies a l'Estatut de Catalunya, i estan protegides, sobretot en el camp de l'ensenyament. La seva ortografia data de 1983.

El català és la llengua oficial del país d'Andorra i de tres comunitats autònomes: Catalunya, les Illes Balears i el País Valencià. Però es parla també en una franja de la comunitat aragonesa (que va de nord a sud, ocupa les tres províncies i té una amplada d'uns 15-30 km. amb 50 municipis d'Osca, 5 de Saragossa i 25 de Terol), la petita regió del Carxe a Múrcia, el departament dels Pirineus Orientals de França, i a la ciutat de l'Alguer (Sardenya).

El català ocupa el lloc 21 (de 56) entre les llengües més parlades d'Europa, per davant d'altres llengües com el basc, l'eslovac, el danès, el noruec, etc.

1.1. PRINCIPALS DIFERÈNCIES

Amplia continguts

Fixa't en aquesta graella de paraules diferents segons cada territori:

1. Pinta en un mapa del domini lingüístic català que et passarà la professora els diferents dialectes i escriu-ne el nom.

2. Busca com es diuen les següents paraules en català estàndard:

3. Prepareu, en grup, una presentació oral d'un dels subdialectes del català. Mireu de fer-la divertida i entenedora.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. ELS DIALECTES DEL CATALÀ Textos dialectals Una LLENGUA és un sistema de signes lingüístics que serveix per a comunicar-se. Entre si, les llengües presenten diferències que impossibiliten la comunicació entre els seus parlants.CONTRA LES LLENGÜES I ELS DIALECTES Un DIALECTE és una varietat geogràfica d'una llengua, és a dir, la modalitat que pren la llengua en un territori determinat .

# data[].attributes.body
toda.agnes@iesjaume1.cat

# data[].attributes.body
Gràcies Asier!