# data[].attributes.headline
Samfundsfag A gloselister fra Joachim Fehler

# data[].attributes.subject
Samfundsfag A gloselister fra Joachim Fehler

# data[].attributes.body
http://www.joachim.fehler.dk/samfundsfag-psykologi.php

# data[].attributes.body
Socialliberalisime

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Politiken opridser forskellen på Socialdemokraternes og Venstres udspil.

Venstre satte fut i udlændingedebatten, da partiet for to dage siden præsenterede en plan for, hvordan partiet vil stramme udlændingepolitikken, hvis Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister. I dag har Socialdemokraterne så fremlagt dets bud på en dansk udlændingepolitik.

DET MENER DE ANDRE

Læs også: Få overblik i udlændingedebatten: Det mener partierne

Begge partier vil stramme op og mindske antallet af flygtninge, der får asyl i Danmark, men på hver deres måde.

Politiken opridser forskellene mellem de to partiers udlændingeudspil nedenfor:

Socialdemokraterne

Socialdemokraterne fremlægger i sit udlændingeudspil, 'Vi skal kunne følge med', tre overordnede tiltag med en række underpunkter, som partiet vil gennemføre, hvis Socialdemokraterne får lov at beholde nøglerne til regeringskontorerne efter valget.
1. Vi skal kunne følge med

Asylstramningen videreføres. Regeringen indførte i 2014 midlertidig opholdstilladelse for flygtninge, som ikke er individuelt forfulgte. Det kalder Socialdemokraterne "den første stramning af asylreglerne i 12 år". Ordningen, som ifølge DR 1-programmet 'Detektor' indtil videre har ramt hver femte asylmodtager, skal videreføres.

Asyludgifter dækkes af udviklingsbistand. Danmarks asyludgifter skal fortsat dækkes af den danske udviklingsbistand, som Socialdemokraterne desuden mener fortsat skal ligge på 0,87 procent af bruttonationalindkomsten (BNI).

Flere hjemsendelser. Socialdemokraterne vil "undersøge muligheden for at benytte Danmarks udviklingsbistand til aktivt at sikre flere hjemsendelser af afviste asylansøgere".

Bedre sikring af Europas grænser. Socialdemokraterne vil håndtere det stigende antal flygtninge, der kommer til Europa i det europæiske samarbejde. "Kan bådene, der bruges som transportmidler over havet, tilintetgøres, skal vi gøre det. De afrikanske lande skal bidrage til at vogte deres indre grænser, og vi skal blive bedre til at registrere de flygtninge, der kommer, så de, der ikke har et asylgrundlag, kan blive sendt tilbage", skriver Socialdemokraterne i udspillet.

Kriminelle udlændinge skal afsone i hjemlandet. Socialdemokraterne vil hjemsende kriminelle udlændinge senest en måned, efter de er dømt. Partiet vil desuden arbejde for at afskaffe reglen om, at hjemlandet kan afvise at modtage deres statsborgere, hvis der er under seks måneder tilbage af straffen.

Hårdere straf ved indrejseforbud. Hvis udviste udlændinge trodser deres indrejseforbud og vender tilbage til Danmark, skal straffen være hårdere end i dag. Partiet foreslår derfor, at det "skal give tre måneders fængsel første gang, forbuddet overtrædes".

2. Kommer du til Danmark, skal du arbejde

Flygtninge skal i arbejde og lære dansk fra første dag. Indsatsen for at få flygtninge og familiesammenførte i job "skal starte fra det øjeblik, de ankommer til asylcentret". Kan de ikke få et arbejde, "skal der være ret og pligt til at arbejde i et virksomhedsrettet tilbud senest efter tre måneder. Det kan være virksomhedspraktik eller i nyttejob".

Bruge flygtninges kompetencer. Det skal afklares "markant hurtigere, end det sker i dag", om de flygtninge, der kommer til Danmark, har uddannelse eller kompetencer, der kan være værdifulde i Danmark.

Unge indvandrere skal i uddannelse. Både unge indvandrere og asylansøgere skal i uddannelse og "modtage uddannelseshjælp". "Hvis asylansøgerne efterfølgende hjemsendes, vil de forlade Danmark bedre rustet til at starte et nyt liv i deres hjemland".

Flygtninge, der ikke kan dansk, er også jobparate. Alle flygtninge, der kommer til landet, skal betragtes som jobparate. Også selv om de ikke kan dansk. "Inden for tre måneder skal der ske en vurdering af, om de fortsat kan betragtes som jobparate, eller om de kræver en særlig indsats som aktivitetsparate".

37 timers arbejdsuge. Alle flygtninge skal have en arbejdsuge på cirka 37 timer. Den skal bestå af en virksomhedsrettet indsats på minimum ti timer og danskundervisning i 20-25 timer om ugen.

Indvandrere på kontanthjælp skal have jobbonus. "Socialdemokraterne vil drøfte med kommunerne, hvordan vi med eksisterende, og - hvis nødvendigt - nye krav kan sikre, at langt flere indvandrere kommer i arbejde". Partiet vil ndføre en midlertidig jobbonus for at reducere antallet af ikke-vestlige indvandrere på kontanthjælp.

Ingen genindførsel af fattigdomsydelser. "Flygtninge skal bidrage til samfundet, men vi skal også sikre, at børn ikke vokser op i fattigdom". Partiet afviser at genindføre det, som regeringen kalder fattigdomsydelser, herunder starthjælpen, som Venstre ønsker skal erstatte kontanthjælpen for flygtninge og indvandrere.

3. Dansk løn for dansk arbejde

Ikke mere åben for billig udenlandsk arbejdskraft. Socialdemokraterne vil modsat Venstre ikke indføre en lempelse af den beløbsordning, der bestemmer, hvilke indvandrere der må komme til landet, fordi "det vil presse løn- og arbejdsforhold i Danmark".

Nej til indslusningsløn. Socialdemokraterne vil ikke være med til at indføre lavere løn til flygtninge og indvandrere for at få dem i job.

Strengere straffe mod social dumping. Det eksisterende værn mod social dumping skal videreføres og finansieres, og der skal være "højere bøder og strengere straffe for brud mod reglerne om social dumping".

Sikkerhedskort i byggeriet skal indføres. Et sikkerhedskort skal modvirke social dumping og sikre bedre arbejdsmiljø. Socialdemokraterne er allerede enige med en række partier om ordningen. Ordningen er dog endnu ikke indført.

Stærk fagbevægelse. "Fagbevægelsen har en afgørende funktion i forhold til at sikre et ordentligt arbejdsmarked, der ikke undergraves af billig udenlandsk arbejdskraft". Partiet ønsker at fastholde den fordobling af fradraget for lønmodtagere, der betaler fagforeningskontingent.

Venstre

I partiets udlændingeudspil, 'Asylreform - styr på tilstrømningen' fremlægger Venstre otte konkrete tiltag, som partiet ønsker at gennemføre, hvis det vinder regeringsmagten.
1. Stram asylpraksis
Venstre vil undersøge asylreglerne i en række europæiske lande og "sikre, at den danske praksis ikke er mere lempelig end i det øvrige Europa". Venstre mener, at der under SR-regeringen er kommet alt for mange flygtninge til landet, og at antallet, der har fået tilkendt asyl, er alt for højt.
2. Dansk Flygtningehjælp skal ud af Flygtningenævnet
Venstre vil fratage Dansk Flygtningehjælps mulighed for at udpege medlemmer til Flygtningenævnet, som organisationen kan i dag. Partiet mener, at det "kan skabe tvivl om Flygtningenævnets reelle upartiskhed, når en privat interesseorganisation har så stor indflydelse på nævnets sammensætning".
3. Afskaf kontanthjælpen for asylmodtagere
Venstre vil afskaffe kontanthjælpen for flygtninge, der har fået asyl i Danmark, fordi partiet finder det "urimeligt, at udlændinge, der ikke har bidraget til det danske samfund, kan modtage fuld kontanthjælp". Kontanthjælpen skal erstattes af en ny integrationsydelse på niveau med SU.

# data[].attributes.attachment_link.title
En strammere udlændingepolitik: Det vil Socialdemokraterne, og det vil Venstre

# data[].attributes.attachment_link.description
Politiken opridser forskellen på Socialdemokraternes og Venstres udspil. Venstre satte fut i udlændingedebatten, da partiet for to dage siden præsenterede en plan for, hvordan partiet vil stramme udlændingepolitikken, hvis Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister. I dag har Socialdemokraterne så fremlagt dets bud på en dansk udlændingepolitik.

# data[].attributes.headline
Alternativet vil omfordele 120 mia. kr.: »Det her lugter af noget, som ingen vil forstå ude i den virkelige verden«

# data[].attributes.subject
Alternativet vil omfordele 120 mia. kr.: »Det her lugter af noget, som ingen vil forstå ude i den virkelige verden«

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lever grundloven, som i alt væsentligt har været den samme siden 1849, op til vore dages krav om beskyttelse af borgernes rettigheder og klar og gennemskuelig magtdeling?

Meget tyder på, at Folketinget for alvor har sat sig på magten og fremstår som den eneste suveræne statsmagt.

Er vores grundlov i virkeligheden kun 'nogle gode råd til Folketinget', som i princippet kan vedtage hvad som helst, sådan som retsfilosoffen Alf Ross mente?

Grundloven opfattes som uskadelig symbolik

Under alle omstændigheder anses grundloven for ikke at være til diskussion - og den er uhyre vanskelig at ændre. Og med dens status af nationalt klenodie har den fået en symbolsk karakter, som næsten overdøver dens praktiske anvendelighed.

Derfor ses mange af dens bestemmelser da også som velmenende hensigtserklæringer uden reelt juridisk indhold.

Situationen er den, at den politiske tradition på mange punkter overtrumfer grundloven. Den udbredte uvillighed til at diskutere grundloven under henvisning til at det danske demokrati jo fungerer meget godt, giver også næring til mistanken om, at den kun opfattes som et stykke uskadelig symbolik.

Men hvis man ser på andre europæiske lande og deres (nyere) forfatninger, bør man måske overveje, om en revision af grundloven ikke var på sin plads. Lad os se på nogle elementer til en sådan diskussion.

Montesquieu: Statsmagten skal deles i tre

Siden den franske forfatter og politolog Montesquieus banebrydende betragtninger i 1700-tallet har man skelnet mellem tre statsmagter, som for at undgå magtkoncentration skal adskilles således, at der ikke er sammenfald hverken i funktioner eller personer: den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt - med den yderligere tilføjelse, at den lovgivende magt bør fordeles på to kamre: et egentligt lovgivende og et 'bremsende' kammer.

Disse principper har ingen siden for alvor kunnet vise det uhensigtsmæssige i. At principperne så i praksis er blevet anvendt på mange måder, er en anden historie.

I lyset af Montesquieus magtdelingslære får man umiddelbart det indtryk, at den danske forfatning i henhold til grundloven respekterer princippet om adskillelsen af de tre statsmagter.

Tredeling af magten er ikke reel i Danmark

Men selv om den skelner mellem de tre magter, har den i sin udformning ikke konsekvent adskilt funktionerne, idet den lovgivende magt deles mellem monarken, som også har del i den udøvende magt, og Folketinget, jf. § 3. Den lovgivende magt er hos kongen og Folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene.

Og i takt med den udbredte opfattelse her i landet - at kun et demokratisk valgt styre er legitimt - har Folketinget tiltaget sig så megen magt, at det mere og mere fremstår som den eneste suveræne statsmagt.

Derfor udvikler det sig i netop den uheldige retning, Montesquieu forudså. Nemlig i retning af en magtfuldkommen forsamling, hvis lovgivning ikke kan eller skal anfægtes af nogen, hverken af et andet kammer, af domstolene eller af internationale konventioner - og da slet ikke af EU eller dens domstol.

Med sloganet 'ingen over og ingen ved siden af Folketinget' har man siden Hørups dage kunnet tiltage sig mere og mere magt i kraft af sin demokratiske legitimitet.

Folketinget har al magten

Folketingets magt hæmmes nemlig ikke af noget som helst:

1. Med den praksis, der har udviklet sig, at monarken ikke blander sig i politik, er den begrænsende mulighed, der ligger i, at dronningen skal underskrive alle love (§ 14 og 22), i realiteten fjernet. Men grundloven siger intet om, at monarkens underskrift er en tom ceremoni. At det er utopi, at hun skulle nægte at underskrive en lov, som hun måtte finde forfatningsstridig, viser kun, hvor stor Folketingets magt er blevet - og i hvor høj grad grundlovens bestemmelser er blevet overhalet af en praksis, som faktisk ikke har hjemmel i andet end Folketingets magtposition.

2. Med den form for parlamentarisme, der siden 1901 har foreskrevet, at en regering ikke må have et flertal imod sig, er Folketingets magt blevet væsentligt styrket over for regeringen. Ikke mindst over for mindretalsregeringer, der må leve med den konstante trussel om mistillidsvotum.

3. Med den i flere europæiske lande ukendte praksis, at ministre samtidig kan være medlemmer af parlamentet og oftest er det, er vi i den kedelige situation, at tinget altså på én gang er udøvende og lovgivende magt, og som én samlet forsamling mere og mere identificerer sig med statens interesser i stedet for at sætte borgernes rettigheder i centrum.

4. Med grundloven af 1953's afskaffelse af Landstinget er der ikke noget 'bremsende kammer' til at begrænse Folketingets udfoldelser - i modsætning til mange andre europæiske lande, som har to kamre i deres parlamenter, selv om 'overhuset' i nogle af dem næppe har stor reel magt.

5. Med den tilbageholdenhed, Højesteret udviser med at bedømme Folketingets love, er der i praksis ingen legal kontrol. Kun én gang har Højesteret grebet ind over for en grundlovsstridig adfærd, nemlig Tvind-loven i 1999. Det i andre lande udbredte fænomen, forfatningsdomstole, der både kontrollerer parlamentet og beskytter borgernes rettigheder, er ukendt i Danmark.

Demokratiet kan blive til tyranni med tvivlsomme love

Den danske forfatning fremstår således som en anomali, langt fra grundlovens ord og den omgivende europæiske virkelighed:

1. Monarken er kørt ud på et sidespor, langt væk fra den konstitutionelle orden, der retfærdiggør institutionen.

2. Folketingets magtposition over for en regering er uforholdsmæssigt stærk - og svær at anfægte.

3. Magtdelingens grundprincip - ikke sammenfald i funktioner og personer - er ikke respekteret.

4. Den politiske kontrol i form af et førstekammer eller overhus er væk.

5. Den juridiske kontrol med lovgivningen er nærmest ikke-eksisterende.

Her opstår faren for, at vores demokrati udvikler sig til et tyranni, hvor borgerne må finde sig i den ene forfatningsmæssigt tvivlsomme lov efter den anden. For eksempel den nylige adkomst for Skat til at gå ind på privat ejendom for at undersøge, om der finder sort arbejde sted - trods 'boligens ukrænkelighed' (Grundlovens § 72).

Borgernes deltagelse i demokratiet indskrænker sig til de små fem sekunder, det tager at sætte et kryds på valgdagen, som den franske 1700-tals filosof Jean-Jaques Rousseau mente.

Magtdelingen skal respekteres

Det er derfor vigtigt at diskutere, om ikke grundloven trænger til en revision. En revideret grundlov bør klart respektere magtdelingen - og tage alle dens elementer lige alvorligt, også monarkens funktion:

Den lovgivende magt skal være en demokratisk valgt forsamling delt på to kamre med forskellige repræsentanter for folket; disse skal ikke være specialister, men udtryk for de strømninger, der bevæger sig i samfundet.

Den udøvende magt deles mellem et monarkisk statsoverhoved - repræsenterende hele folket gennem sin historiske forankring og sin neutralitet i forhold til de politiske partier - og en regering udpeget af denne monark i overensstemmelse med den demokratiske forsamlings ønsker; men regeringens medlemmer er ikke en del af denne.

Og endelig betros den dømmende magt til specialisterne på dette felt: Dommere med reelle beføjelser til at sikre overholdelse af grundloven.

En god grundlov har som hovedformål det fælles bedste, et så frit og retfærdigt samfund som muligt.

Derfor er det en debat værd, om den danske grundlov lever op til dette og til Montesquieus principper, og at den ikke blot betragtes som en rent symbolsk tekst på linje med en kongekrone - mens Folketinget kan vedtage 'hvad som helst', som den danske jurist og retsfilosof Alf Ross mente.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere tvivler: Er den danske grundlov god nok?

# data[].attributes.attachment_link.description
Lever grundloven, som i alt væsentligt har været den samme siden 1849, op til vore dages krav om beskyttelse af borgernes rettigheder og klar og gennemskuelig magtdeling? Meget tyder på, at Folketinget for alvor har sat sig på magten og fremstår som den eneste suveræne statsmagt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Analyse. Regeringen skubber problemerne foran sig ved at suspendere forhandlingerne om sin storstilede økonomiske plan. Men alternativet var værre: et snarligt valg.

Drejebogen var som skåret i granit, da statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) sidst i august lancerede sin længe ventede 2025-plan.

Med den økonomiske 10-års plan ville statsministeren skrue på en række af samfundets største tandhjul, og planen skulle ifølge Løkke fremlægges, forhandles og vedtages i sin helhed.

"Vi justerer mange ting på en gang, vi strammer alle bardunerne på en gang, så teltet står stærkere og kan modstå regn og storm", lød det fra Lars Løkke Rasmussen, der uddybede:

"For mig handler det her ikke om næste folketingsvalg. Det handler om næste generation. Derfor vil jeg appellere til, at vi finder sammen om at udvikle Danmark".

Men siden har statsministeren brugt to måneder på at forhindre et komplet sammenbrud i blå blok. Mandag aften måtte Løkke erkende et foreløbigt og langtfra udramatisk nederlag, da han besluttede at udskyde 2025-forhandlingerne. Ingen partier i blå blok rokker på sig, og i regeringstoppen er analysen derfor, at Løkke er presset til et afgørende strategiskifte, hvis ikke han skal tvinges ud i at udskrive lynvalg.

Med et massivt rødt flertal i samtlige meningsmålinger har ingen partier i blå blok i dag interesse i et folketingsvalg.

Nu skal tiden bruges på at fokusere på finansloven og en række bundne opgaver, såsom det nye boligskattesystem og en afskaffelse af PSO-afgiften, der går til at sikre grøn energi.

LA: Topskat ned inden nytår

Løkkes melding kan ved første blik reduceres til et spørgsmål om politisk proces, men der er reelt tale om et foreløbigt farvel til Løkkes store projekt for Venstreregeringen og den drejebog, som han personligt var pennefører på. En drejebog, der skulle garantere Venstres fingeraftryk på planlægningen af dansk økonomi de næste ti år.

Læg dertil, at Løkke blot skubber problemerne foran sig, fordi Liberal Alliance står fast på, at intet er ændret, og partiet stadig vælter regeringen, hvis ikke man får sit krav om topskattelettelser igennem inden nytår.

I regeringstoppen lægger man ikke skjul på sin ærgrelse. Godt nok blev 2025-planen strikket sammen, så den også kunne bruges som et valgoplæg i tilfælde af et endeligt kollaps. Men ingen i regeringen havde forventet, at fronterne i dag ville være trukket så skarpt op.

"Vi satte rigtig meget op på bordet, kan man sige. Vi troede, at der var noget for enhver smag. Det har der også været, men folk har haft mere travlt med stirre sig blinde på det, man ikke kunne lide", sagde statsministeren i aftes til DR.

Thulesen har brug for forhandling

Lars Løkke Rasmussen er kendt som en dygtig politisk håndværker, men denne sag mudrer det billede. Løkkes fodfejl består i, at han fra begyndelsen har undervurderet topskattens symbolske betydning for både Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, der på det spørgsmål stadig står stejlt på hver sin side af forhandlingsbordet. Stemmer i flere borgerlige partier beklagede sig i sommer over, at Løkke ikke i tilstrækkelig grad orienterede parterne i blå blok forud for fremlæggelsen af helhedsplanen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Løkke Rasmussen udskyder sin 2025-plan for at undgå lynvalg

# data[].attributes.attachment_link.description
Analyse. Regeringen skubber problemerne foran sig ved at suspendere forhandlingerne om sin storstilede økonomiske plan. Men alternativet var værre: et snarligt valg. Drejebogen var som skåret i granit, da statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) sidst i august lancerede sin længe ventede 2025-plan.

# data[].attributes.body
Højspændt 2025-drama på borgen, finanslov, og 2025 plan bliver splittet i to. Qvortrup: Løkke ligner mere en der klæber sig til taburetterne for taburetternes skyld.

LR

# data[].attributes.body
Artikel fra Berlingske.
Spændende!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En borgerlig vind blæser gennem landets universiteter, hvor flere og flere studerende bekender blå kulør og stemmer til højre for midten.

Vinden kan ifølge eksperter og de borgerlige studerende selv komme til at skabe store forandringer i fremtidens debatlandskab og politiske liv, fordi mange af de kommende meningsdannere og beslutningstagere vil være uddannet på de otte universiteter.

Tendensen på de videregående uddannelser afspejler resten af samfundet, hvor de unge i det hele taget er blevet mere borgerlige, og hvor ikke mindst Venstre kan prale af at have ungdomsappeal.

Udviklingen kommer lige nu til udtryk på Københavns Universitet, hvor der er stiftet en helt ny studenterforening, Borgerlige Studerende. Et alternativ til den allerede eksisterende, borgerlige studenterforening, Konservative Studerende. Men også et modspil til universitetets studenterråd og dermed også Danske Studerendes Fællesråd, der ifølge Borgerlige Studerende er for venstreorienteret.

Ifølge formand for Borgerlige Studerende, statskundskabsstuderende Nicolai Svejgaard Poulsen, er der "en borgerlig proces i gang, hvor de studerende afgjort er blevet mere borgerlige end for ti år siden".

"Jeg kan se, at flere studerende bakker op om det, jeg vil kalde det borgerlige. Tidsånden blandt unge er en helt anden, end da jeg gik i gymnasiet," siger den 23-årige formand, der også er aktiv i Venstres Ungdom (VU) og sidste år stillede op til europaparlamentsvalget for Venstre.

Professor emeritus i statskundskab ved Aarhus Universitet Søren Risbjerg Thomsen bekræfter, at de studerende er blevet mere borgerlige. Han offentliggør snart en ny undersøgelse af de studerendes vælgeradfærd, og vil ikke løfte sløret for detaljerne i undersøgelsen, som han laver for det politisk netmedie altinget.dk. Men den viser, at det går tilbage for rød blok med undtagelse af undtagen Enhedslisten, mens det går fremad for blå blok, der nu har flertal blandt studerende på de videregående uddannelser.

Søren Risbjerg Thomsen tilføjer, at en tilsvarende undersøgelse, han offentliggjorde sidste år, viste samme tendens.
Hvordan kan det være? Plejer man ikke at sige, at studerende er røde?
"Den nuværende regering har strammet politikken over for de studerende. SU er blevet forkortet med et år, der er studiefremdriftsreformen, og der bliver stillet større krav til universiteterne osv. Det kan sagtens have en effekt," forklarer han:

"Og så er det sådan, at den siddende regering tit har tilbagegang blandt de yngre vælgere, unge er altid lidt i opposition til det bestående."

En borgerlig stemme i uddannelsesdebatten

Ifølge Nicolai Svejgaard Poulsen er brugerbetaling, SU-lån og mere selvbestemmelse til universiteterne nogle af Borgerlige Studerendes uddannelsespolitiske mærkesager.
Er det ikke nok med Konservative Studerende som en borgerlig stemme for de studerende på Københavns Universitet?
"Vi er ikke konservative, og vi mener ikke nødvendigvis det samme," siger Nicolai Svejgaard Poulsen og tilføjer, at "en snes" studerende er aktive i den nye forening:

"Vores mål er at blive en borgerlig stemme i debatten om uddannelser. Ofte er det de venstreorientere synspunkter, der dominerer, og vi vil gerne bidrage til, at de mange borgerlige studerende også får en stemme. Forhåbentlig kommer vi til at præge det politiske system med vores synspunkter."

Han regner med, at borgerlige studerende som ham selv "vil komme til at præge uddannelsesdebatten- og politikken de kommende år", fordi de "er opvokset i systemet og derfor kender det".

Professor i statskundskab ved Aarhus Universitet Rune Stubager kan også godt se for sig, at fremtidens borgerlige meningsdannere og beslutningstagere bliver mere blå.

"Man kan godt forestille sig en borgerlig tendens," siger han og henviser til, at vælgervanerne som oftest bliver grundlagt i de unge år:

"Det, man stemmer på først, har det med at blive en vane. Som ung vælger er man mere påvirkelig over for de ting, der er oppe i tiden på et givent tidspunkt, og man fornærmer vist ingen ved at sige, at lige nu står regeringsblokken ikke så skide godt."

Men, understreger han, vælgertendenser er som bølger på et hav. Det går op og ned.

Efter de venstreorienterede 68ere kom 1980ernes og 1990ernes yuppier med deres borgerlighed. De blev i løbet af 1990erne afløst af en ny og mere rød ungdom, og "lige nu er det muligt, at det svinger den anden vej igen".

De borgerlige partier står traditionelt stærk på studier som jura, økonomi og på de forskellige handelsuddannelser. Men en organisation som Liberal Alliances Ungdom oplever også at få nye medlemmer på et teknisk universitet som DTU, ligesom den liberale ungdomsorganisation i særdeleshed tiltrækker gymnasiedrenge. "Og de begynder jo på universiteterne bagefter", som landsformand Alex Vanopslagh udtrykker det.

Ifølge Konservative Studerendes landsformand, Andreas Teckemeier, er der på universiteterne "ikke den samme holdning til, at vi er konservative, som tidligere". Han er enig i, at studerende "i et eller andet omfang" er blevet mere borgerlige og fremhæver, hvordan hans forening ved sidste års universitetsvalg på Københavns Universitet fik 15 procent af de studerendes stemmer.

Konservative Studerende har som landsorganisation omkring 300 medlemmer og er tæt forbundet med Konservativ Ungdom (KU), der har cirka 1.350 medlemmer, hvilket er godt 1.000 færre end VUs cirka 2.500 medlemmer.

Ligger i tidsånden

At de unge i det hele taget er blevet mere blå, afslørede en større undersøgelse fra sidste år af vælgervandringer siden folketingsvalget i 2011. Således stod Venstre, de Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti i undersøgelsen foretaget af Søren Risbjerg Thomsen til at få 55 procent af de unge stemmer, og Venstre ville alene få 28 procent af de 18-24-åriges krydser.

Tidligere rektor på Syddansk Universitet og rektorformand professor Jens Oddershede taler om, at "det ligger i tidsånden, at de studerende bliver mere borgerlige".

"Jeg kan godt fornemme det. Men det kan sagtens vende igen. Det er set før," siger han.
Hvad kan det skyldes?
"Der er hele tiden den her diskussion om, hvordan vi kan opretholde vores samfund, og i den forbindelse tænker de unge måske mere på, hvordan de skal klare sig fremover. Hvordan de skal realisere sig selv," siger han:

"Måske flugter det mere med blå blok."

På samme måde rider eleverne i folkeskolen på den blå bølge. Således fik de borgerlige partier til det landsdækkende skolevalg i sidste uge for eleverne i 8. og 9. klasse 104 af de 179 mandater i Folketinget. Venstre alene fik 49 mandater, mens de Konservative kunne prale af hele 19 mandater.

Værdier, dannelse og tradition i centrum

Men at være borgerlig studerende handler om mere end realisere sig selv. Det handler også om værdier, om dannelse og tradition. Det fortæller teologistuderende på Aarhus Universitet Hans Nørkjær, der er redaktør af foreningen Studenterkredsens blad, Studenterkredsen. Et blad, der blev genoplivet sidste år efter at have været lukket i 17 år.

Foreningen har ingen formålsparagraffer. Men dens "selvforståelse er, at man med en grundtvigsk klangbund er forpligtet af tradition og historie", som han udtrykker det. Studenterkredsen danner rammen om et fællesskab af bl.a. borgerlige teologistuderende, og "lige nu er tendensen i Studenterkredsen, at man er træt af kulturradikalismen, der bliver opfattet som traditionsfornægtende og samfundsnedbrydende".

"Studenterkredsen tiltrækker helt sikkert nogle, der vil stemme blåt. Men den tiltrækker også nogle, der vil stemme til venstre, men som er tiltrukket af vores diskussion af den klassiske dannelse," siger han.

Hans Nørkjær er forsigtig med at beskrive Studenterkredsen som direkte borgerlig eller som en tidehvervsk kritik af modernitet.

"Men der er ingen tvivl om, at den insisteren på en kristendomsforståelse, som ikke nødvendigvis er humanistisk i sin tilgang, og hvor alt ikke skal gå lige op med den verserende politisk korrekte holdning, den rammer rimelig godt ned i Studenterkredsen," siger han.

Ifølge formand for Danske Studerendes Fællesråd, Jakob Ruggaard, er mange studerende "bekymrede, skuffede og vrede over de mange reformer, de er blevet mødt med af denne regering". Det gælder ikke mindst studiefremdriftsreformen, og det kan "skabe en modreaktion", som han siger.

Men for ham handler modreaktionen om andet end borgerlige studerende. Den handler om, at de studerende i dag forholder sig langt mere til universitetspolitiske spørgsmål end tidligere.

"På den måde er alle studerende blevet mere engagerede," mener Jakob Ruggaard.

Før jul oprettede studerende ved Københavns Universitet en ny borgerlig studenterforening, Borgerlige Studerende. Med foreningen som udgangspunkt har Berlingske undersøgt, om den afspejler en udvikling i retning af mere politisk borgerlighed blandt andre studerende og i den danske ungdom i det hele taget. Eksperter, aktører og de studerende selv har bidraget til artiklen.

# data[].attributes.attachment_link.description
En borgerlig vind blæser gennem landets universiteter, hvor flere og flere studerende bekender blå kulør og stemmer til højre for midten. Vinden kan ifølge eksperter og de borgerlige studerende selv komme til at skabe store forandringer i fremtidens debatlandskab og politiske liv, fordi mange af de kommende meningsdannere og beslutningstagere vil være uddannet på de otte universiteter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Helhedsplanen består af mange forskellige byggesten: - Det skal bedre kunne betale sig at arbejde - Vi skal være bedre til at skabe vækst og arbejdspladser - Vi skal have styr på flygtningestrømmen - Vi må blive lidt længere på arbejdsmarkedet, så vi får råd til fremtidens velfærd - Vi vil skaffe milliarder til bedre kernevelfærd og sikkerhed - Vi vil have et robust SU-system og endnu bedre uddannelser, der fører til arbejde - Vi skal sikre øget opsparing til en tryg alderdom

# data[].attributes.body
Mandater

# data[].attributes.attachment_link.title
Efter et folketingsvalg - hvem kommer ind

# data[].attributes.attachment_link.description
Politik drejer sig om de processer, hvor man anvender magt, styrer forskellige samfundsforhold og udøver en autoritet, som f.eks. er defineret af den gældende lovgivning eller andre vedtagne regler.

# data[].attributes.body
http://ekstrabladet.dk/nyheder/politik/danskpolitik/skandale-fond-betaler-for-df-toppens-sommerophold/6349609

# data[].attributes.headline
ALTERNATIVET.                          En alternativ finanslov for fremtidenI dag varder 3. behandling af Finansloven for 2016, og Alternativet vil stille en række ændringsforslag, der sætterfokus på den sociale og miljømæssige bundlinje. I det følgende gennemgås Alternativets ændringsforslag samt finansieren af disse.Alternativets ændringsforslag betyder, at en finansiering på 47,7 mia. kr. frem mod 2020 skal findes. Dette gennemgås i andet afsnit af det følgende.

# data[].attributes.subject
ALTERNATIVET.                          En alternativ finanslov for fremtidenI dag varder 3. behandling af Finansloven for 2016, og Alternativet vil stille en række ændringsforslag, der sætterfokus på den sociale og miljømæssige bundlinje. I det følgende gennemgås Alternativets ændringsforslag samt finansieren af disse.Alternativets ændringsforslag betyder, at en finansiering på 47,7 mia. kr. frem mod 2020 skal findes. Dette gennemgås i andet afsnit af det følgende.

# data[].attributes.body
DEN OFFENTLIGE SEKTOR
En mindre og bedre offentlig sektor

Den offentlige sektor kan sagtens gøres meget mindre og stadig fungere, som den skal. Den offentlige sektor skal slankes, og ved naturlig afgang skal vi have færre offentligt ansatte end i dag. Der skal skabes en ny kultur, hvor initiativ belønnes og 'laden stå til' straffes. Hvor ledelse er forpligtende og synlig, og hvor den enkelte medarbejder vurderes på sine meritter frem for på længden af sit ansættelsesforhold.

Vi skal blive langt bedre til it og bedre til at forstå, at det offentliges primære opgave er at være en dygtig indkøber af ydelser til borgeren – ydelser, der bedst leveres af private virksomheder i intensiv konkurrence med hinanden. En målrettet, fokuseret, serviceminded og rationel offentlig sektor er samtidig et sted, hvor man kan være stolt af at være ansat.

I de enkelte funktioner skal vi give ansvaret tilbage til den, der udøver det – for eksempel bør det være sosu- assistenten selv, der styrer sit eget skema, frem for en central enhed uden reel forståelse for dagligdagen med de ældre. Folkeskolelærere, læger, pædagoger, politi, sygeplejersker og alle andre 'varme hænder' skal bruge en langt større del af deres tid på deres primære opgave i stedet for at rapportere og registrere.

Liberal Alliance mener:

-  Tillid og ansvar skal erstatte unødvendig kontrol og dokumentation.

-  Bureaukratiet skal skæres kraftigt ned – for eksempel i form af regelstop, solnedgangsklausuler

og genbrug af data.

-  Mere udlicitering af offentlige opgaver.

-  De utidssvarende offentlige overenskomster skal opsiges og genforhandles for at skabe mere

effektive arbejdsforhold.

-  Regionerne skal nedlægges.

-  Rigsrevisionen eller en anden politisk uafhængig instans skal hvert år anvise forslag til offentlige

besparelser.

-  Tjenestemandsansættelser skal afskaffes - eksisterende tjenestemandsansættelser skal

opsiges.

-  Vi skal have bedre it-løsninger i det offentlige, som reelt effektiviserer i stedet for at skabe mere

bureaukrati.

# data[].attributes.body
Etableret i 2013

ALTERNATIVET ER EN POLITISK IDÉ om personlig frihed, social værdighed og levende, bæredygtige fællesskaber. Et håb. En drøm. En længsel efter mening, betydning og medmenneskelige relationer. Alternativet er et svar på det, der sker i verden i dag.

http://alternativet.dk/manifest/

http://alternativet.dk/partiprogram/

Værdipolitisk: Er placeret på den yderste venstrefløj sammen med Enhedslisten og Rad Ven.

Fordelingspolititisk …ER MEGET grønne og al politik skal tolkes ud fra….

5.2.1. FORSLAG | Bæredygtige beslutninger i det offentlige
Det skal ved lov vedtages, at alle offentlige investeringer og tilskud, indkøb og lignende fremover skal vurderes ud fra miljømæssige, sociale og økonomiske hensyn.

Folketingsmedlemmer:

Uffe Elbæk: Politisk leder

Carolina Magdalene Maier: Retsordfører, uddannelses- og forskningsordfører, ordfører for børneliv, skoler og ungdomsuddannelser, ordfører for singleliv og familieliv, samt ligestillingsordfører

Josephine Fock: Gruppeforkvinde, finansordfører, grundlovsordfører, samt flygtninge- og integrationsordfører

Christian Poll: Energiordfører, klimaordfører, miljøordfører og ordfører for landbrug, fødevarer samt dyrevelfærd

Torsten Gejl: Beskæftigelsesordfører, arbejdsmarkedsordfører, kommunalordfører, samt ordfører for socialpolitik og mønsterbrydning

Pernille Schnoor:  Sundhedsordfører, psykiatri-, ældre- og handicapordfører, samt indfødsretsordfører

Roger Matthisen: Transportordfører, fiskeriordfører, ordfører for by og bolig, landistrikter og øerne, det tyske mindretal, samt for Grønland og Færøerne.

René Gade: Erhvervs- og iværksætterordfører, freds- og forsvarsordfører, ordfører for digitale frihedsrettigheder og IT, samt ordfører for skat og god fordeling

Ulla Sandbæk: Udviklings- og kirkeordfører, samt stedfortræder i Europarådet

Rasmus Nordqvist: Politisk ordfører, udenrigspolitisk ordfører, EU-ordfører, samt kultur- og medieordfører

# data[].attributes.body
Socialistisk Folkeparti, SF, dansk politisk parti, stiftet den 15.2.1959. Personkredsen bag dannelsen bestod hovedsagelig af tidligere medlemmer af Danmarks Kommunistiske Parti (DKP) med dette partis i november 1958 ekskluderede formand, Aksel Larsen, i spidsen.

SF's mål var at skabe et flertal i befolkningen for socialismens fredelige indførelse i Danmark, afskaffelsen af militær og militæralliancer, solidaritet med den tredje verden og modstand mod dansk medlemskab af EU.

web: sf.dk

# data[].attributes.body
Værdier
Liberal Alliance sætter din frihed i højsædet. Vi ønsker et samfund, som er præget af frisind med højt til loftet og med plads til mange forskellige holdninger. Som mennesker har vi brug for albuerum. Vi skal kunne leve vores liv sammen med vores familie og venner, søge at få vores drømme opfyldt og nå de mål, vi sætter os, enten hver for sig eller sammen med andre.

Liberal Alliance vil forandre samfundet, så du får mulighed for, og flere får mod til at bruge den ret til at leve frit, som vi er født med. Frie mennesker er forskellige, og det har værdi i sig selv at få lov til at gribe chancen, kæmpe for sin succes og dermed sætte sit eget individuelle præg på sin tilværelse. Smålighed, ensretning og ligemageri er det modsatte af liberalt frisind.

# data[].attributes.headline
Link til Folketingets beskrivelse af de danske partier 

# data[].attributes.subject
Link til Folketingets beskrivelse af de danske partier 

# data[].attributes.body
http://www.ft.dk/Undervisning/Partierne.aspx

# data[].attributes.attachment_link.description
Siden du leder efter findes ikke. Den kan være forældet, flyttet eller også har du indtastet en forkert adresse. Du kan prøve at indtaste adressen igen, eller du kan forsøge at finde siden via søgefunktionen.

# data[].attributes.body
Pernille Skipper.

Partiet har en historie som revolutionærende socialister, som betyder at for at opnå forandringer og sociale reformer må man nogen gange  bruge vold! Modsat reformistiske socialister. *"Ulighed gør os alle fattigere"

*Går ind for afskafelse af monarkiet.
* I mod EU generalt og i mod DK. medlemsskab.

* I mod Kapitalisme

# data[].attributes.body
Enhedslisten

# data[].attributes.body
Hjemmeside: https://www.danskfolkeparti.dk
Ideologi
DF er værdipolitisk nationalistisk, de er altså mere konservative værdipolitisk, det ses også på deres hjemmeside med Holger Danske, som er et betydningsfuld nationalt symbol.
"I Dansk Folkeparti mener vi, at der er grund til at være stolte af vor nationale baggrund og værne om det, vi har opnået, og videreudvikle vor nation inden for de givne rammer, så Danmark også i fremtiden vil bestå som et selvstændigt land med et frit og driftigt folk. " -
Fordelingspolitisk er partiet et midterparti.
Partiet er ikke bundet af en ideologi, som fx liberalisme i stedet så ændre DF sig efter hvilket samfund vi er i lige nu.
http://www.ft.dk/Undervisning/~/media/PDF/publikationer/Informationsark/Partier/dansk_folkeparti.ashx

"Dansk Folkeparti er imod skattelettelser, som forringer grundlæggende velfærdsområder som ældreforsorg, folkepension, sundhedsvæsen, uddannelse, forskning og bekæmpelse af kriminalitet.
https://www.danskfolkeparti.dk/Skat_og_retfærdighed

Hvem kom ind i folketinget?
http://www.altinget.dk/artikel/goddag-de-kommer-ind-i-folketinget

Hvad mener partiet om Løkkes planer, altså kan se sig selv, som en del af et kæmpe forlig ude i fremtiden- finanslov, 2025 plan og/ eller andet?

DF er imod 2025 planen.
DF spørger: hvor skal pengene til topskattelettelser komme fra
Er især imod hævelse af pensionsalderen.
DF samarbejde mere med socialdemokraterne.

http://jyllands-posten.dk/politik/ECE8969411/df-vil-samarbejde-med-socialdemokraterne-om-2025plan/

http://www.dr.dk/nyheder/indland/df-om-loekkes-2025-plan-vi-staar-langt-fra-hinanden-lige-nu

# data[].attributes.body
Fakta om Venstre:
Lars Løkke Rasmussen fra Venstre er Statsminister
17 ministre
34 medlemmer af Folketinget
2 ud af 13 danske medlemmer i Europa-Parlamentet
61 regionsrådsmedlemmer i landets 5 regioner
2 regionsrådsformænd i landets 5 regionsråd
767 medlemmer i landets 98 kommunalbestyrelser
49 borgmestre i landets 98 kommunalbestyrelser og 5 rådmænd/borgmestre i København, Århus, Aalborg og Odense kommuner.

Venstres Hjemmesidde:
http://www.venstre.dk/

Venstres Ideologi:
Social Liberale

Har udstedt 2025 planen , som oprindeligt blev gjort til vælgerne gennem facebook

# data[].attributes.attachment_link.title
Lars Løkke Rasmussen taler om 2025 plan på Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Statsminister Lars Løkke Rasmussen løftede lidt af sløret for regeringens 2025 plan, da han sendte live på Facebook. ------------- Videoen er produceret af Statsministeriet Grafik: JuniorMedia News. * Links Hjemmeside: http://juniornyt.dk

# data[].attributes.body
Quizzen med Signe Molde,  Lykketoft, og Uffe Ellemann.
Det er virkelig underholdene :D

# data[].attributes.attachment_link.description
I Venstres Ungdom ved vi, hvad vi vil. Vi vil ændre Danmark! Hvis du vil være med, så læs mere om os på www.vu.dk Instruktør: Anna Nørfelt Marstrand Fotograf: Travis Charles Lacy

# data[].attributes.body
Lennart SF
Barbara LA
Camilla SF
Sommer Venstre
Thea DF
Amanda Venstre
Lilian Venstre
Kiki Enhedslisten
Josephine DF
Niklas S
Sebastian RV
Kevin RV
Heidi DF
Rasmus RV
Nina Alternativet
Lasse LA
Pernille LA
Max Alternativet

# data[].attributes.body
Lars Løkkes åbningstale 2016.

# data[].attributes.body
Så er der startet et nyt folketingsår - Det bliver så spændende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Både DF og LA er positivt stemt, efter de tirsdag har hørt Lars Løkke Rasmussens (V) tale til Folketingets åbning.

Den første tirsdag i oktober har ellers været en dag, hvor den højspændte situation i dansk politik har fået en tak ekstra på spændingskurven.

Først bragte Børsen en artikel, hvor Anders Samuelsen var citeret for, at han burde have væltet regeringen tilbage i august.

Derefter gik næstformand i DF, Søren Espersen, ud og sagde, at hvis han var i statsministerens sko, havde han udskrevet valg.

Men tonen er anderledes optimistisk efter Lars Løkke Rasmussens åbningstale i Folketingssalen.

LA: Vi får topskattelettelser
Hos Liberal Alliance er der stor begejstring over elementerne i talen.

"Det var en tale, som kunne minde mig om at stå på Liberal Alliances landsmøde. Knap så mange klapsalver, men ellers noget af det samme," siger Anders Samuelsen.

Den politiske leder ser frem til det forhandlingsforløb, der snart går i gang. Han går ind i forhandlingslokalet med henblik på at skabe et resultater.

"Jeg tror på, at der kommer en aftale, at vi får lettet de skatter, der er nødvendige at lette, og at vi får den lettelse på fem procent hele vejen op," siger han.

En meget mystisk situation
Positive toner kommer der også fra Dansk Folkepartis formand Kristian Thulesen Dahl.

"Enten skal man rense luften, ellers skal man i arbejdstøjet. Man kan jo ikke bare have en situation, hvor vi alle sammen bare sidder og kigger på hinanden. Talen lægger op til, at vi trækker i arbejdstøjet," siger Kristian Thulesen Dahl.

Men han forholder sig også kritisk til den politiske situation, der står forud for forhandlingerne.

"Jeg tror, at alle partier er ved at gøre sig klar til valg. Hvis man ikke er det, tror jeg, det må være embedsforsømmelse. Herinde på Christiansborg har vi haft en periode, hvor alting har stået i stampe på grund af kravet om topskattelettelser," siger Kristian Thulesen Dahl og fortsætter:

"Derfor er det en meget mystisk situation i dansk politik for tiden."

Han pointerer, at han håber, at der kommer en forhandlingsvilje, hvor Socialdemokratiet, Venstre og Dansk Folkeparti i fællesskab vil være udgangspunktet for forhandlingerne.

Mette F: Brede aftaler
Hos Socialdemokratiet er udgangspunktet for forhandlingerne, at der skal laves brede aftaler.

"Vi vil gøre meget for at gå med i aftalen. Jeg håber, at selvom Lars Løkke ikke har nogen stærk tradition for at lave aftaler over midten, så vil han gøre det denne gang," siger Mette Frederiksen.

"Det kniber lidt med at få forhandlingerne i gang. Det er ærgerligt, for udfordringerne er her jo," siger hun og fortsætter:

"Den fremstrakte hånd, som vi gav Lars Løkke Rasmussen for lang tid siden, om at der kan laves en bred aftale, er der stadigvæk, også selvom der er lidt rummel i blå blok."

Hun er dog ikke helt så begejstret for selve talen.

"Det var vel mest af alt en gentagelse af noget, vi har hørt før," siger Mette Frederiksen.

# data[].attributes.attachment_link.title
LA og DF er optimistiske efter Løkkes tale

# data[].attributes.attachment_link.description
Både DF og LA er positivt stemt, efter de tirsdag har hørt Lars Løkke Rasmussens (V) tale til Folketingets åbning. Den første tirsdag i oktober har ellers været en dag, hvor den højspændte situation i dansk politik har fået en tak ekstra på spændingskurven.