# data[].attributes.body
Venus er den 2 planet i vores solsystem og er næsten lige så stor som jorden. Den har en diameter på 12.104 km.
Venus rotere meget langsomt men baglæns rundt om vores sol, det tage Venus 225 døgn.
Venus er den varmeste planet i vores solsystem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venus - Bob the Alien's Tour of the Solar System

# data[].attributes.attachment_link.description
Venus is the second closest planet to the Sun and the sixth largest in the Solar System, a tiny bit smaller than Earth. Its surface is covered by extinct volcanoes which are concealed by thick layers of cloud. Venus is the hottest planet in the solar system due to heat being unable to escape the planet's atmosphere.

# data[].attributes.body
jorden er en planet i mælkevejen,ud af de syv andre planeter. og den ligger som den tredje planet i mælkevejen.jorden  består af 70% vand. der er liv overalt i luften i vandet og på land. der er også mange biler og knallerter, der forurener miljøet. helt inde i jorden er der jordenskerne, der er og så pladetektonik der skaber jordskæld og vulkaner. og der er lava under jorden.

# data[].attributes.body
Da Big Bang eksploderede
skabte den nogle store skyer af gas og støv. så begynde skyerne at gnide op af hinanden og der blev varmere og varmere inde i midten af skyerne. å den måde skabte planeterne i rummet og i vores sol system.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stor opdagelse om universets fødsel kan være under opsejling.

Et ekko i universet med 14 milliarder år på bagen er måske blevet opdaget af amerikanske forskere, skriver The Guardian.

Ekkoet går mere præcist under betegnelsen gravitationsbølger. De er ganske små krusninger i det stof, som universet består af, og som bærer energi igennem rummet.

Bølgerne er aldrig blevet observeret direkte, men hvis teorien holder stik, så bør de kunne spores, fordi de strækker og sammenpresser rummet, de bevæger sig igennem. Ideen om gravitationsbølger er udtænkt af den kendte fysiker Albert Einstein, som en del af hans relativitetsteori.

LÆS OGSÅ

Læs også: Forskere vil fjerne rumskrald med laser fra Jorden

Og nu tyder det på, at forskere fra Harvard-Smithsonians Center for Astrofysik måske har knækket teorien og fundet bevis på, at de har observeret gravitationsbølger. Ifølge The Guardian er et amerikansk hold på nippet til at bekræfte netop dette, og i så fald vil det ske på mandag, hvor de har annonceret, at der kommer en meddelelse.

"Hvis de har en solid påvisning. Jesus, wow. Så holder jeg fri hele næste uge", siger Hiranya Peiris, kosmolog fra London College universitetet.

Annoncørbetalt indhold fra Carlsberg Byen

Hipsterslette eller 2900 Happiness: Vi former vores identitet med det sted, vi bor
Kosmologiens hellige gral Såfremt rygterne holder vand, vil det være en skelsættende opdagelse, der kan give det første glimt af, hvordan universet blev født. "Det er blevet kaldt kosmologiens hellige gral", siger Hiranya Peiris. LÆS OGSÅ
Opdagelsen er eftersigende fundet af det særlige teleskop 'Bicep', der står på Sydpolen. Teleskopet skanner himlen ved mikrobølgefrekvenser for at finde ældgammel energi fra Big Bang.

"Hvis Bicep har lavet en opdagelse, er det klart, at dette nye vindue på universet virkelig er ved at åbne sig", siger Martin Hendry fra Glasgows Universitet. Han har selv arbejdet på flere projekter for at påvise bølgerne.

Hvis formodningerne passer, så vil forskerne bag opdagelsen højst sandsynligt blive tildelt Nobelprisen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere har muligvis fundet Big Bangs ekko

# data[].attributes.attachment_link.description
Stor opdagelse om universets fødsel kan være under opsejling. Et ekko i universet med 14 milliarder år på bagen er måske blevet opdaget af amerikanske forskere, skriver The Guardian. Ekkoet går mere præcist under betegnelsen gravitationsbølger. De er ganske små krusninger i det stof, som universet består af, og som bærer energi igennem rummet.

# data[].attributes.headline
Uranus er en planet i vores solsystem. Uranus har en pæn blå farve﻿﻿ den mindste tempretur er 49 K (−224.2 ° og den er | 700724973000000000024,973±20 km 3.929 

# data[].attributes.subject
Uranus er en planet i vores solsystem. Uranus har en pæn blå farve﻿﻿ den mindste tempretur er 49 K (−224.2 ° og den er | 700724973000000000024,973±20 km 3.929 

# data[].attributes.body
Saturn er den 6 planet ud for solen. Saturn er lavet af gas. Saturn har 4 ringe: A, B, C og D.

# data[].attributes.body
Jupiter er den 5 planet i solsystemet. Jupiter har 63 måner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jupiter is a huge gaseous and largest planet in the solar system and it is about 89,000 miles wide at the equator. This is the true "King of Planets" and is so great that all the other planets in our Sun's family can fit inside of it.

In fact, more than 1,000 Earths could fit inside of Jupiter. Jupiter is a huge Great Red Spot. According to many scientists, it's the most prominent feature, as it swirled around wildly in the surface layer of the bands of Jupiter's atmosphere. In May 2014, astronomers announced that Jupiter is the famous trade mark of the Great Red Spot which rotates counter-cyclonic storm larger than our planet which can withered and shrunk to the smallest size ever measured.

Jupiter is like a star in composition. If Jupiter was approximately 80 times greater than what it is now, it would have ignited a fiery star instead of becoming a huge, gaseous planet that it certainly is!
Jupiter images gallery
Related News:

# data[].attributes.attachment_link.description
Jupiter is a huge gaseous and largest planet in the solar system and it is about 89,000 miles wide at the equator. This is the true "King of Planets" and is so great that all the other planets in our Sun's family can fit inside of it.

# data[].attributes.body
solen blev dannet for 4,6 milliarder år siden.
solens kerne er 15,5 milliarder grader varm, selvom dens overflade `kun´ er 5500 grader varm.

# data[].attributes.body
Neptun er den ottende planet i vores solsystem. det er fjerde største planet målt efter diameter, tredje største efter masse.
opdaget: 23 september 1846.
afstand fra solen: 4,498E9 km.
radius: 24.622 km

# data[].attributes.body
Big bang skabte universet fra 13,8 milliarder år siden.
Universet bliver støre og støre for hverdag der går. Tiden startede faktisk også ved big bang det vil sige at inden big bang eksisterede tiden ikke. Lige efter big bang

# data[].attributes.body
merkur er den mindste planet i galaksen . den er tætest på solen. merkur er lille. folk er lidt lige glade med merkur. det er ikke den varmeste planet i vores mega store men faktisk ret lille galakse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mám rád kosmické sondy a mise, které nás posunou vpřed. Nemám rád sterilní mise, zvláště ty, které létají na Mars. Jasně, fotografie jsou stále lepší, vozítka stále větší a náklady stále vyšší... Ale je to pořád totéž.

Vedle toho jsou zde kolumbovské mise jako Rosetta, New Horizons nebo Dawn, které přinášejí něco nového a otevírají nám nové horizonty.

Jednou z takových misí byl Messenger. Americká kosmická sonda se vydala 3. srpna 2004 napravit téměř planetologickou křivdu. Vždyť v té době okolo první planety Sluneční soustavy - Merkuru, prolétla jen třikrát jediná sonda. Mariner 10 navštívil Merkur v letech 1974 a 1975.

Messenger na to šel nejdříve podobně. Prolétl okolo Merkuru celkem třikrát v letech 2008 a 2009. Dne 18. března 2011 byl následně naveden jako první sonda v historii na oběžnou dráhu Merkuru.

Primární mise sondy měla trvat jeden rok, tedy zhruba do jara 2012. Nakonec ale byla několikrát prodloužena a její konec nás čeká až po více než čtyřech letech tento čtvrtek.

Ve 21:25 našeho času dopadne Messenger na povrchu Merkuru rychlostí 14 080 km/h. Na zjizveném povrchu první planety Sluneční soustavy zanechá nový kráter o průměru asi 16 metrů.

„Je to jako přijít o člena rodiny," komentoval konec Messengeru pro Nature šéf mise Sean Salomon, který na ní pracoval plných 19 let.

Dnes už víme, že Merkur nebude osamocen dlouho. Za dva roky se k němu vydají společně dvě sondy JAXA a ESA pod názvem BebiColombo.

Foto: NASA/JHU APL/Carnegie Institution of Washington

# data[].attributes.attachment_link.description
Mám rád kosmické sondy a mise, které nás posunou vpřed. Nemám rád sterilní mise, zvláště ty, které létají na Mars. Jasně, fotografie jsou stále lepší, vozítka stále větší a náklady stále vyšší... Ale je to pořád totéž. Vedle toho jsou zde kolumbovské mise jako Rosetta, New Horizons nebo Dawn, které přinášejí něco nového a otevírají nám nové horizonty.

# data[].attributes.body
for 13,7 milliarder år siden skabte big bang vores planetter.det er den største gåde.
fysiker steen forklare strengt taget ved vi ikke om universet faktisk startede på et bestemt tidspunkt med et Big Bang

# data[].attributes.body
Mars er den fjerde planet i vores solsystem og ligger vedsiden af vores egen planet Jorden. Den laveste temperatur der er målt på mars er -124 grader så temperaturen når sjældent over frysepunktet.
Mars er cirka halvt så stor som Jorden.