# data[].attributes.body
Avaruusromu on maata avaruudessa kiertävää ihmisen aiheuttamaa romua. Kookkaampia romuja ovat esimerkiksi rikkinöiset satelliitit ja kantorakettien vaiheet.

# data[].attributes.headline
Satelliitit voidaan luokitetta koon mukaan

# data[].attributes.subject
Satelliitit voidaan luokitetta koon mukaan

# data[].attributes.body
Suuri satelliitti on termi, jota ei juuri käytetä, mutta tarkoittaa tuhansien kilogrammojen painoista satelliittia.

Piensatelliitti on satelliitti, joka on 1980-luvulta lähtien käytettyyn luokitteluun nähden tavallista satelliittia pienempi massa ja usein myös heikompi suorituskykykin. Muutaman sadan kilogramman painoinen satelliitti on pieni. Minisatelliitti painaa 200-500 kg

Mikrosatelliitti (20–100 kg)

Nanosatelliitti (alle 10 kg).

Pikosatelliitti - noin yhden kilogramman painoinen satelliitti

# data[].attributes.body
Satelliiteilla on erilaisia kiertoratoja. Kiertorata valitaan käyttötarkoituksen mukaan. Joidenkin satelliittien on pysyttävä jatkuvasti Maasta katsottuna samalla paikalla. Tällöin satelliitin kiertonopeus on täsmälleen sama kuin Maan pyörähdysnopeus oman akselinsa ympäri. Tällaisia satelliitteja nimitetään geostationaarisiksisatelliiteiksi. Esimerkiksi televisio-ohjelmia koteihin välittävät satelliitit ovat geostationaarisia.

# data[].attributes.body
http://www.suomi100satelliitti.fi/tehtava

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomi 100 -satelliitilla on kaksi tärkeää tehtävää: olla innoittajana ja toimia avaruudessa tieteellisiä havaintoja tehden sekä tekniikkaa testaten.

Siksi satelliitti tulee olemaan näkyvässä roolissa jo sen kehitystyön aikana. Satelliitin lopullista suunnittelua, rakentamista, laukaisuvalmistelua, laukaisua, ensimmäistä yhteyttä, operointia lopuksi laitteen väistämätöntä kuolemaa avaruuden ankarissa olosuhteissa kerrotaan ajoittain jopa suorina lähetyksinä netissä ja sosiaalisessa mediassa, televisiossa ja radiossa.

Avaruudessa ollessaan satelliitin pääasiallinen tehtävä on tuottaa kuvaa ja ääntä avaruudesta; näin se on suuren yleisön kannalta hyvin helposti lähestyttävä.

Tämän se tekee kameroilla ja radiovastaanottimilla, joiden keräämistä havainnoista luodaan virtuaalitodellisuuskokemus Maan päälle.

Satelliitin suunnittelussa on myös mielenkiintoisia haasteita, jotka auttavat osaltaan myös viemään suomalaista tekniikkaa eteenpäin. Eräs näistä on suurien datamäärien siirtäminen nanosatelliitista Maahan, mutta lisäksi maanpäällisen elektroniikan hyödyntäminen ja avaruuden radiosäteily-ympäristön kartoittaminen ovat erittäin kiinnostavia tieteellisesti sekä teknisesti.

Näissä onnistumiset ovat osaltaan osoituksia Suomen ja Aalto-yliopiston korkeasta teknisestä osaamista ja saattaa tuottaa spin-off -yrityksiä lähitulevaisuudessa hyvin suuren kiinnostuksen kohteena olevalla piensatelliittialalla (kuten Aalto-1:n tekeminen on jo tehnyt).

Aalto-yliopiston aiemmissa satelliittiprojekteissa kerättyä osaamista satelliittien ja valittujen alijärjestelmien rakentamisesta ollaan myös kehittämässä kaupallistettavalle tasolle.

Satelliitin radiolaitteita käytetään myös Maan lähiavaruuden sekä geomagneettisen avtiivisuuden tutkimukseen. Näin Suomi 100 -satelliitti auttaa myös osaltaan suomalaista korkeaa avaruussään ja planeettainvälisen plasman käyttäytymisen tutkimusta eteenpäin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi 100 -satelliitilla on kaksi tärkeää tehtävää: olla innoittajana ja toimia avaruudessa tieteellisiä havaintoja tehden sekä tekniikkaa testaten. Siksi satelliitti tulee olemaan näkyvässä roolissa jo sen kehitystyön aikana. Satelliitin lopullista suunnittelua, rakentamista, laukaisuvalmistelua, laukaisua, ensimmäistä yhteyttä, operointia lopuksi laitteen väistämätöntä kuolemaa avaruuden ankarissa olosuhteissa kerrotaan ajoittain jopa suorina lähetyksinä netissä ja sosiaalisessa mediassa, televisiossa ja radiossa.

# data[].attributes.body
Satelliitti saadaan Maata kiertävälle radalle laukaisemalla se maanpinnalta raketilla tai avaruussukkulalla.

# data[].attributes.body
Satelliitti saadaan Maata kiertävälle radalle laukaisemalla se maanpinnalta raketilla tai avaruussukkulalla.

# data[].attributes.body
Satelliittien tyypit ovat pääasiassa

Kaukokartoitussatelliitti

Navigaatiosatelliitti

Sääsatelliitti

Tiedesatelliitti

Tietoliikennesatelliitti

# data[].attributes.body
Satelliitti eli tekokuu on taivaankappaletta kiertämään saatettu teknisiä tutkimuksia tai muunlaisia tehtäviä suorittava laitteisto.

# data[].attributes.body
Kiinalaiset kehittivät ja käyttivät ruutiraketteja ja kuvasivat rakettien käyttöä useita satoja vuosia sitten. Tarinoissa on kuvattu mm yritys lähettää mandariini raketti lennolle.

# data[].attributes.body
https://areena.yle.fi/1-50826181

# data[].attributes.attachment_link.description
Avaruusasiaa! Lapset näkevät tähdenlennon katsellessaan taivaalle. Vai oliko se sittenkin satelliitti. Aamu ja Aatos juoksevat vintille ja Apa-Raatti opettaa mikä satellitti on ja miten se toimii.

# data[].attributes.body
Noin 200 km korkeudessa kiertävän satelliitin nopeus on noin 7 km/s eli 27 000 km/h.

# data[].attributes.body
Satelliitti eli tekokuu on taivaankappaletta kiertämään saatettu teknisiä tutkimuksia tai muunlaisia tehtäviä suorittava laitteisto.[