# data[].attributes.headline
הממשלה קובעת מחיר מקסימום נמוך ממחיר שיווי משקל, ולכן יהיה עודף ביקוש  מצד הצרכנים  והיצרנים לא יהיו מוכנים לייצר אותו.

# data[].attributes.subject
הממשלה קובעת מחיר מקסימום נמוך ממחיר שיווי משקל, ולכן יהיה עודף ביקוש  מצד הצרכנים  והיצרנים לא יהיו מוכנים לייצר אותו.

# data[].attributes.body
האפשרויות שיעמדו בידי הממשלה לשמור על המחיר הזה:
ייצור מוצרים ע"י הממשלה
מתן סובסידיה לצרכנים

# data[].attributes.headline
תזוזת עקומת הביקוש

# data[].attributes.subject
תזוזת עקומת הביקוש

# data[].attributes.body
בעקבות שינויים אצל הצרכנים עקומת הביקוש יכולה לעלות או לרדת.
עקומת הביקוש תעלה  אם הצרכנים ירצו לקנות כמות גדולה יותר בכל מחיר שיוצע בשוק. (D1)
עקומת הביקוש תרד אם הצרכנים ירצו לקנות פחות בכל מחיר שיוצע להם בשוק.(D2)

# data[].attributes.headline
כיצד נוצר עודף ביקוש בגלל מחיר מקסימום

# data[].attributes.subject
כיצד נוצר עודף ביקוש בגלל מחיר מקסימום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הממשלה מכריזה על מחיר (P1), במחיר הזה יש מחסור שהוא עודף ביקוש, משמע לחץ לעליית מחירים:
מחיר מקסימום נקבע ע"י הממשלה על מנת להגביל את המחיר של מוצר מסויים.

נוצר עודף ביקוש ששווה ל Q2 - Q1, על הממשלה לנקוט צעדי הגנה על המחיר P1 אחרת יתפתח במהרה שוק שחור שבו צרכנים יקנו באופן לא חוקי מיצרנים את המוצר במחיר גבוה מP2 על מנת להשלים את הפער שלהם לביקוש למוצר. ישנם 3 דרכים לשמירה על מחיר המקסימום:

קיצוב / קביעת מכסות צריכה - הממשלה תחלק את הזכות לקנות את המוצר באמצעות מכסות צריכה.
המחיר יהיה P1, היקף מכסות הצריכה יעמוד על Q1 (הכמות המיוצרת). בדרך זאת המחיר אכן יורד אך הלקוח לא מקבל את הכמות המבוקשת Q2.
הקיצוב היא דרך בעייתית אך זולה למדינות דלות תקציב.

מכירת עודפים ע"י הממשלה - הממשלה תמכור את הפער שנוצר ע"י יבוא לדוגמה, המכירה עולה לממשלה במשאבים ולעיתים קרובות מאוד מסורבלת ואף בלתי ניתנת לביצוע בפועל.

על מנת למצוא את המחיר ליצרן ניתן להעלות אנך מQ2 לעקומת ההיצע.
P2-P1 - גובה סובסידיה ליחידה.
הוצאות הממשלה הם גובה הסובסידיה ליחידה במכפלת הכמות המבוקשת. סובסידיה - הממשלה תגרום ליצרנים לייצר לפי הכמות המבוקשת Q2 בכך שתממן להם חלק מהעלויות:

מנקודות מבטם של הצרכנים שיטות הסובסידיה ומכירת העודפים הם הטובות ביותר מכיוון שצרכן קונה את הכמות המבוקשת בפועל במחיר המקסימום, בשיטת הקיצוב הוא אינו קונה את הכמות המבוקשת.
מנקודת מבטם של היצרנים שיטת הסובסידיה היא הטובה ביותר מכיוון שהוא מוכר את הכמות המבוקשת במחיר הגבוה ביותר (P2), בשיטות הקיצוב ומכירת העודפים הוא מוכר במחיר המקסימום (P1) אך רק את הכמות המיוצרת (Q1).

# data[].attributes.attachment_link.title
מחיר מקסימום - סיקינג

# data[].attributes.attachment_link.description
הממשלה מכריזה על מחיר (P1), במחיר הזה יש מחסור שהוא עודף ביקוש, משמע לחץ לעליית מחירים: מחיר מקסימום נקבע ע"י הממשלה על מנת להגביל את המחיר של מוצר מסויים. נוצר עודף ביקוש ששווה ל Q2 - Q1, על הממשלה לנקוט צעדי הגנה על המחיר P1 אחרת יתפתח במהרה שוק שחור שבו צרכנים יקנו באופן לא חוקי מיצרנים את המוצר במחיר גבוה מP2 על מנת להשלים את הפער שלהם לביקוש למוצר.

# data[].attributes.body
סיכום הכמויות שהיצרנים מוכנים לייצר במחירים השונים, יוצר את עקומת ההיצע הכללית במשק.
סיכום הכמויות שיצרני הענף מוכנים לייצר, בונה את עקומת ההיצע היצע של הענף.
על הצירים בעקומה מופיעים כמות ומחיר. היצרנים רגישים למחיר  ויגדילו את הכמות המיוצרת ככל שהמחיר שיוכלו למכור יהיה גבוה יותר.

# data[].attributes.headline
הממשלה תרצה לעודד את הצרכנים לקנות יותר אז תיתן סובסידיה(הטבה) ליצרן על כל יחידת מוצר.  כך המחיר לצרכן ירד והצרכנים יוכלו לקנות יותר יחידות.

# data[].attributes.subject
הממשלה תרצה לעודד את הצרכנים לקנות יותר אז תיתן סובסידיה(הטבה) ליצרן על כל יחידת מוצר.  כך המחיר לצרכן ירד והצרכנים יוכלו לקנות יותר יחידות.

# data[].attributes.headline
עקומת הביקוש

# data[].attributes.subject
עקומת הביקוש

# data[].attributes.body
סיכום הביקושים של כל הצרכנים במשק יוצר את עקומת הביקוש הכללית.
סכום הביקושים של כל הצרכנים בענף מסויים יוצר את עקומת הביקוש של הענף.
על הצירים בעקומה מופיעים כמות ומחיר. משום שצרכנים רגישים למחיר  ויגדילו צריכה אם המחיר ירד העקומה נראית כך

# data[].attributes.headline
תזוזה על העקומה מנקודה לנקודה: בהתאמה לתרשים המצורף

# data[].attributes.subject
תזוזה על העקומה מנקודה לנקודה: בהתאמה לתרשים המצורף

# data[].attributes.body
במחיר 35  ש"ח הביקוש הוא 15 יחידות מוצר.
במחיר של 15 ש"ח הביקוש הוא 40 יחידות מוצר,,
כלומר אם המחיר ירד הכמות המבוקשת תעלה.

# data[].attributes.headline
סיבות לעליית עקומת הביקוש

# data[].attributes.subject
סיבות לעליית עקומת הביקוש

# data[].attributes.body
עליית ההכנסה של לקוחות
עליה במחיר של מוצר תחליפי
ירידה במחיר של מוצר משלים
עליה בביקוש בגלל שינוי טעמים ורצונות

# data[].attributes.headline
תזוזת עקומת ההיצע

# data[].attributes.subject
תזוזת עקומת ההיצע

# data[].attributes.body
בעקבות שינויים אצל היצרנים עקומת ההיצע יכולה לעלות או לרדת.
עקומת ההיצע תצטמצם(S2)  אם היצרנים יהיו מוכנים לייצר פחות בכל מחיר שיוצע בשוק.
עקומת ההיצע תתרחב(S1) אם היצרנים יהיו מוכנים ליצר יותר בכל מחיר שיוצע להם בשוק.

# data[].attributes.headline
תזוזה על העקומה מנקודה לנקודה: בהתאמה לתרשים המצורף

# data[].attributes.subject
תזוזה על העקומה מנקודה לנקודה: בהתאמה לתרשים המצורף

# data[].attributes.body
במחיר 30  ש"ח ההיצע של היצרנים הוא 30 יחידות מוצר.
במחיר של 15 ש"ח ההיצע של היצרנים הוא רק 10 יחידות מוצר כלומר, יצרנים מוכנים לייצר פחות יחידות במחיר נמוך יותר.

# data[].attributes.headline
צפו בסרטון וראו כיצד סובסידיה ליחידת מוצר מתבטאת בעקומות הביקוש וההיצע

# data[].attributes.subject
צפו בסרטון וראו כיצד סובסידיה ליחידת מוצר מתבטאת בעקומות הביקוש וההיצע

# data[].attributes.attachment_link.title
מיקרו כלכלה - התערבות ממשלה: מס וסובסידיה 1 www.gool.co.il

# data[].attributes.headline
צפו בסרטון וענו על השאלה

# data[].attributes.subject
צפו בסרטון וענו על השאלה

# data[].attributes.headline
במשק מתנהל שוק תחרותי של זיקוקים. הממשלה החליטה להתערב בשוק והכריזה על מחיר מקסימום לזיקוקים. 

# data[].attributes.subject
במשק מתנהל שוק תחרותי של זיקוקים. הממשלה החליטה להתערב בשוק והכריזה על מחיר מקסימום לזיקוקים. 

# data[].attributes.body
א. מהו מחיר מקסימום?
ב. מה תהיה השפעת קביעת מחיר מקסימום על כמות הזיקוקים המיוצרת במשק ועל כמות הזיקוקים שהצרכנים ירצו לרכוש?
כיצד נקראת התופעה?
ג. הצע לממשלה שתי דרכים לפתרון התופעה שעלתה בסעיף ב'.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחיר מקסימום- רן סעד

# data[].attributes.headline
הממשלה קובעת מחיר מינימום גבוה ממחיר שיווי משקל ורק בו היא מרשה לקיים עסקאות. 

# data[].attributes.subject
הממשלה קובעת מחיר מינימום גבוה ממחיר שיווי משקל ורק בו היא מרשה לקיים עסקאות. 

# data[].attributes.body
היא עושה זאת כדי
לעזור ליצרנים למשל חקלאים  או
לעובדים(הבטחת שכר מינימום)

# data[].attributes.headline
כדי לשמור על מחיר מינימום יש לממשלה 4 אפשרויות:

# data[].attributes.subject
כדי לשמור על מחיר מינימום יש לממשלה 4 אפשרויות:

# data[].attributes.body
לקנות  את עודף ההיצע במחיר המינימום(מקובל בחקלאות)

מתן סובסידיה ליצרנים

קביעת מכסות ייצור

חקיקה כמו שכר מינימום

# data[].attributes.attachment_link.title
דני באומן מיקרו כלכלה מחיר מינימום דרך א'

# data[].attributes.headline
הסיבות לירידת עקומת הביקוש

# data[].attributes.subject
הסיבות לירידת עקומת הביקוש

# data[].attributes.body
ירידה בהכנסה של לקוחות
ירידה במחיר של מוצר תחליפי
עליה במחיר של מוצר משלים
ירידה בביקוש בגלל שינוי טעם אופנה

# data[].attributes.headline
מתי ההיצע מתרחב -העקומה זזה ימינה?

# data[].attributes.subject
מתי ההיצע מתרחב -העקומה זזה ימינה?

# data[].attributes.body
ירידה בעלויות הייצור
שיפור טכנולוגי
הצטרפות של יצרניים חדשים לענף

# data[].attributes.headline
מרכיבי עלויות היצור שמשפיעים על תזוזת העקומה:  

# data[].attributes.subject
מרכיבי עלויות היצור שמשפיעים על תזוזת העקומה:  

# data[].attributes.body
עלות חומרי גלם
עלות שכר עבודה
עלויות מכונות וציוד ומפעלים
עלות ריבית(מחיר הכסף)
תוספות לתהליך הייצור(בקרה/בטיחו
סובסידיה או תמריצים ממשלתיים

# data[].attributes.headline
מתי ההיצע מצטמצם -עקומה זזה שמאלה: 

# data[].attributes.subject
מתי ההיצע מצטמצם -עקומה זזה שמאלה: 

# data[].attributes.body
עלויות היצור יגדלו
אם יסגרו עסקים באותו ענף

# data[].attributes.headline
צפו בסרטון וענו על ה

# data[].attributes.body
צפו בסרטון וענו על השאלה:

# data[].attributes.attachment_link.title
מיקרו כלכלה - התערבות ממשלה: מס וסובסידיה 2 www.gool.co.il