# data[].attributes.body
Pest-Buda, 1848. március 15.
Pest-Buda, 1848. március 15. 
Bécs, 1848. március 17.
Bécs, 1848. március 17.
Az Udvar a körülmények nyomására kinevezi gróf Batthány Lajost az ország első felelős miniszterelnökének.
Bécs, 1848. március 23.
Bécs, 1848. március 23.
Az Udvar Jellačić altábornagyot nevezi ki horvát bánná és zágrábi főparancsnokká.
Zágráb, 1848. március 25.
Zágráb, 1848. március 25.
Ljudevit Gaj horvát nyelvész, politikus, író kezdeményezésére összül a horvát nemzeti gyűlés.
Újvidék, 1848. március 27.
Újvidék, 1848. március 27.
szerb nemzeti gyűlés
1848. április 7. - az első felelős magyar kormány kinevezése
1848. április 7. - az első felelős magyar kormány kinevezése 
Kormánytagok: Battyány Lajos gróf - miniszterelnök, Deák Ferenc - igazságügyminiszter, Eötvös József báró - vallás- és közoktatásügyi miniszter, Esterházy Pál herceg - külügyminiszter,  Klauzál Gábor -  földművelés-, ipar- és kereskeledemügyi miniszter, Kossuth Lajos pénzügyminiszter, Mészáros Lázárc - hadügyminiszter, Scéchenyi István gróf - közlekedésügyi miniszter, Szemere Bertalan - belügyminiszter
1848. április 11.
1848. április 11. 
A létrejövő felelős kormány célja az volt, hogy mielőbb törvényes kereek közé terelje a politikai-társadalmi változásokat. Ennek egyik fontos lépése volt az áprilisi törvények megalkotása és az uralkodóval való szentesítés. A törvények érintették a jobbágyfelszabadítás, az úrbéres terhek, a törvény előtti egyenlőség kérdését éppúgy, mint az ország politikai berendezkedésének, irányításának kérdését. 
1848. április 14.
1848. április 14. 
Az áprilisi törvények értelmében a minisztertanács Pozsonyból Pestre teszi át székhelyét.
Karlócán szerb nemzeti gyűlést tartanak.
Liptószentmiklós, 1848. május 10-11.
Liptószentmiklós, 1848. május 10-11.
szlovák nemzeti gyűlés
Karlóca, 1848. május 13-15.
Karlóca, 1848. május 13-15.
A szerb nemzeti kongresszus autonóm szerb vajdaság létrehozását követeli.
1848. május 14.
1848. május 14. 
Szalay László és ifj. Pázmándy  Dénes a magyar kormány képviseletében Frankfurtba utazik, ahol a német birodalmi gyűlésen a magyar érdekeket képviselik.
Balázsfalva, 1848. május 15-17.
Balázsfalva, 1848. május 15-17. 
román nemzeti gyűlés
1848. június 10.
1848. június 10.
Létrejön az áhított unió Erdéllyel. 
Népképviseleti választások
Népképviseleti választások
1848 nyarán zajlottak le azok a választások, amelyek az éprilisi törvények V. cikke alapján  tartattak meg országszerte. z előkészületek kb. 1 hónapot vettek igénybe, ez idő alatt megszervezték a választókerületeket, felállították a választási bizottmányokat, megtörtént a jelöltállítás és számba vették a választásra jogosultakat is. 
Karlóca, 1848. június 12.
Karlóca, 1848. június 12.
Fegyveres összecsapások magyar csapatok és szerb felkelők között. 
1848. június 17.
1848. június 17.
Kossuth szerződést köt a Pesti Magyar Kereskedelmi Bankkal az önálló magyar bankjegykibocsátásról. Az első bankókat augusztus 5-én bocsájtják ki. 
Pest, 1848. július 5.
Pest, 1848. július 5.
Az első népképviseleti országgyűlés megkezdi munkáját a később szétlőtt Redout dísztermében.
1848. július 11.
1848. július 11.
A képviselőház megszavazza a hitelfelvételt és a honvédelemhez kért 200 000 újoncot. 
Döbling, 1848. szeptember 5.
Döbling, 1848. szeptember 5. 
Széchenyi István gróf összeroppan az események súlya alatt. Állapotára való tekintettel Döblingbe szállítják. 
1848. szeptember 11.
1848. szeptember 11.
Jellačić horvát bán seregei átlépik a Drávát. A kormány Battyány Lajos gróf kivételével lemond.
1848. szeptember 16.
1848. szeptember 16.
az Országos Honvédelmi Bizottmány megalakulása
1848. szeptember 22. - "A mai jelszó: nyergelj, fordulj!"
1848. szeptember 22. - "A mai jelszó: nyergelj, fordulj!"
Kossuth az OHB nevében hazahívja a külföldön állomásozó magyar ezredeket.
Bécs, 1848. szeptember 25.
Bécs, 1848. szeptember 25.
Batthyány Lajos miniszterelnöki kinevezését az uralkodó érvényteleníti. Lamberg altábornagyot kinevezik a magyarországi seregek parancsnokává. 
Pest, 1848. szeptember 25.
Pest, 1848. szeptember 25.
A Pestre érkező Lamberget felakasztják. 
Pákozd, 1848. szeptember 29.
Pákozd, 1848. szeptember 29. 
Móga János tábornok seregei megállítják az előretörő Jellačić seregeit. 
Bécs, 1848. október 4.
Bécs, 1848. október 4.
Az uralkodó eltörli az eddigi demokratikus vívmányokat, feloszlatja az országgyűlést és hadiállapotot hirdet. Jellačić a hadsereg főparancsnoka. 
Bécs, 1848. október 6.
Bécs, 1848. október 6.
Bécsben felkelés tör ki.
1848. október 8.
1848. október 8.
Kossuth lesz az OHB elnöke.
1848. október 16.
1848. október 16. 
A császári hadsereg élére az uralkodó kinevezi Windischgrätz herceget, akinek a feladata a bécsi és magyar forradalom leverése. 
Schwechat, 1848. október 30.
Schwechat, 1848. október 30.
A magyar sereg vereséget szenved, ezért a sikertelen egyesítés miatt elbukik a bécsi forradalom is. 
1848. november 1.
1848. november 1.
Életbe lép a közteherviselés. A fel-dunai hadsereg élére Móga János helyett Görgey Artúrt nevezik ki.
Bécs, 1848. november 21.
Bécs, 1848. november 21.
Felix Schwarzenberg kinevezése osztrák miniszterelnökké.
1848. november 29.
1848. november 29.
Kossuth kinevezi Bem Józsefet az erdélyi hadsereg főparancsnokává.
Bécs, 1848. december 2.
Bécs, 1848. december 2.
A lemondó Ferdinánd császár utóda Ferenc József lesz. 
Pest, 1848. december 7.
Pest, 1848. december 7. 
A magyar országgyűlés továbbra is V. Ferdinándot fogadja el legitim uralkodónak. 
Pest, 1849. január 1.
Pest, 1849. január 1.
Az országgyűlés és az OHB Debrecenbe költözik.
Bicske, 1849. január 3.
Bicske, 1849. január 3. 
Windischgrätz feltétel nélküli megadást követel. Az orsázggyűlés békeköveteit csak magánemberként fogadja,  Battyány Lajost magánemberként sem. 
Buda, 1849. január 5.
Buda, 1849. január 5. 
Az osztrák csapatok bevonulnak Budára és Pestre. 
Debrecen, 1849. január 8.
Debrecen, 1849. január 8. 
A szerveződő Békepárt fellép az OHB intézkedése ellen. 
Esztergom, 1849. január 12.
Esztergom, 1849. január 12.
Hám János esztergomi érsek körlevélben utasítja az egyházmegye papságát, hogy tevékenységükkel támogassák a császári csaparokat,  valamint kötelezi a papságot, hogy a császári kiáltványokat a temlomi szószékról hirdessék ki. 
Erdély, 1849. február 2.
Erdély, 1849. február 2.
2000 orosz katona érkezik a császári csapatok megsegítésére. 
Branyiszkó, 1849. február 5.
Branyiszkó, 1849. február 5. 
Guyon Richárd győzelmével lehetővé tette Görgey seregének a szabad elvonulást a Tisza irányába.
1849. február 19.
1849. február 19.
Rajačić szerb pátriárka vezetésével ideiglenes szerb kormány jön léltre.  Jókai Debrecenben megindítja a Békepárt lapját, az Esti Lapokat.
Kápolna, 1849. február 26-27.
Kápolna, 1849. február 26-27.
A magyar haderőre mért kisebb vereséget Windischgrätz jelentősebbnek állítja be. A rossz helyzetfelismerés következménye az olmützi kiáltvány.
1849. március 3.
1849. március 3.
Szemere Bertalan Dembińsky helyett Görgey Artúrt bízza meg a honvéd fősereg főparancsnokságával.  (a képen Dembińsky látható)
Olmütz, 1849. március 4.
Olmütz, 1849. március 4.
Ferenc József feloszlatja az osztrák birodalmi gyűlést, és oktrojált birodalmi alkotmányt bocsát ki. 
1849. március 8.
1849. március 8. 
Az erdélyi seregtestek kivételével Vetter Antal irányítja a magyar haderőt. A beosztottak között tapasztalt engedetlenség annyira megviselte, hogy megbetegedett, egészségi állapota akadályozta főparancsnoki teendői ellátásában.
Erdély, 1849. március 21.
Erdély, 1849. március 21. 
bem felszabadítja Erdélyt, ezzel biztosítja a hadiipari termelés egy részét, és lehetetlenné teszi a Tiszántúl két oldalról való támadását.
1849. március 31.
1849. március 31. 
Vetter betegsége miatt lemond, helyére Kossuth Görgeyt nevezi ki. 
Hatvan, 1849. április 2.
Hatvan, 1849. április 2. 
Damjanich János és Gáspár András seregei legyőzik a császári erőket. (A képen Gáspár András vezérőrnagy látható.) 
Szenttamás, 1849. április 3.
Szenttamás, 1849. április 3. 
Perczel Mór seregei beveszik a régóta elfoglalni próbált Szenttamást, a szerbek egyik katonai központját.  
Tápióbicske, 1849. április 4.
Tápióbicske, 1849. április 4. 
Klapka György és Damjanich János vereséget mérnek Jellačić seregére.
Isaszeg, 1849. április 6.
Isaszeg, 1849. április 6. 
Windischgrätz seregei döntő vereséget szenvednek a magyar hadseregtől.
1849. április 12.
1849. április 12. 
Ferenc József leváltja Windischgrätzet, helyette Welden báró lesz a magyarországi császári seregek főparancsnoka. 
Debrecen, 1849. április 14.
Debrecen, 1849. április 14. 
Az országgyűlés a debreceni Nagytemplomban kimondja Magyarország függetlenségét, a Habsburg-Lotharingiai-ház trónfosztását és Kossuth kormányzó-elnökké való kinevezését, melyet az országgyűlés április 19-én szentesít. Az ország nagycímerében a következő címerek kaptak belyet a bal felsőből kiindulva: Dalmácia, Horvátország, Szlavónia, Galícia, Lodoméria, Rácország, Szerbia, Kunország, Bulgária és Erdély. A nagycímer közepén az ún. Kossuth-címer látható.
Komárom, 1849. április 26.
Komárom, 1849. április 26. 
A honvédsereg győzelmet arat Schlick tábornok serege felett. A győzelemnek Than Mór állít emléket festményén. A győztes csata közvetlen következménye a május 2-i bécsi döntés a segítségkérésről.
1849. május 2.
1849. május 2. 
Ferenc József további katonai segítséget kér I. Miklós orosz cártól. 
1849. május 17.
1849. május 17. 
Ferenc József kinevezi Alexander Bachot belügyminiszternek. 
Buda, 1849. május 21.
Buda, 1849. május 21. 
A magyar haderő visszafoglalja a szimbolikus jelentőséggel bíró Budát. 
Debrecen, 1849. május 28.
Debrecen, 1849. május 28. 
Kossuth tárgyalásokat folytat Nicolae Bălcescu havasalföldi román politikussal a magyar-román megegyezésről.
1849. június 4.
1849. június 4. 
Karl Geringer báró Magyarország teljhatalmú biztosa azt az utasítást kapja Ferenc Józseftől, hogy szervezze meg a polgári közigazgatást. 
1849. június 5.
1849. június 5. 
A magyar kormány visszatér Pest-Budára.
1849. június 15.
1849. június 15. 
Paszkievics herceg vezetésével 200 000 fős orosz hadsereg érkezik az osztrák seregek megsegítésére. 
1849. június 22.
1849. június 22. 
Haynau táborszernagy utasítására létrehozzák a csendőrséget Magyarországon. 
1849. július 1.
1849. július 1. 
Szemere Bertalan miniszterelnök Mászáros Lázárt bízza meg a honvéd hadsereg főparancsnokságával. A képen Mászáros Lázár látható.)
Üres
Komárom, 1849. július 11.
Komárom, 1849. július 11. 
A két csatában (július 2. és 11.) a magyarok vesztesége elérte a 3000 főt, de a hatalmas veszteségek ellenére is Klapka György képes volt megtartani a stratégiai fontosságú várat.
1849. július 4.
1849. július 4.
Az osztrák kormány közzéteszi a Magyarországra vonatkozó ideiglenes közigazgatási és bírói szabályzatát. 
1849. július 8.
1849. július 8. 
A magyar kormány Szegedre menekül. 
1849. július 28.
1849. július 28. 
A képviselőház elfogadja a nemzetiségi törvényt és kimondja a zsidók egyenjogúsítását is. 
1849. július 30.
1849. július 30. 
Kossuth kinevezi Dembińskyt főparancsnokká.  
1849. július 31.
1849. július 31. 
Bem Segesvárnál csatát veszt. Nagyvalószínűséggel ütközetet követően meghal Petőfi Sándor is.  
1849. augusztus 11.
1849. augusztus 11. 
Kossuth lemond a kormányzó-elnöki posztjáról, a legfőbb katonai és polgári hatalmat Görgeynek adja át. 
Világos, 1849. augusztus 13.
Világos, 1849. augusztus 13. 
Görgey leteszi a fegyvert Rüdiger osztrák tábornok előtt. 
1849. augusztus 17.
1849. augusztus 17.
Bem az augusztus 9-i  temesvári vereség után Aradnál leteszi a fegyvert, Kossuth Lajos kíséretével együtt elhagyja az országt. 
Vidin, 1849. szeptember 12.
Vidin, 1849. szeptember 12.
Kossuth megírja a híres vidini levelet, melyben minden a szabadságharc bukásáért Görgeit nevezi meg egyedüli felelősnek, megalapozva ezzel a több évtizedes, Görgeiről alkotott nemzetvesztő áruló képét.
Komárom, 1849. október 2.
Komárom, 1849. október 2.  
Klapka György szabad elvonulás és büntetlenség fejében feladja a  komáromi erődöt. 
Pest és Arad, 1849. október 6.
Pest és Arad, 1849. október 6. 
Hadbírósági ítéletek alapján kivégzik Battyány Lajos grófot a 13 aradi vértanút. 
1849. október 24.
1849. október 24.
Haynau táborszernagy kiadja a Magyarország ideigelenes közigazgatási szervezetéről szóló rendeletet. 
1849. november 18.
1849. november 18. 
Császári nyílt paranccsal létrehozzák a Szerb Vajdaság és Temesi Bánság nevű közigazgatási egységet. 
Pest, 1849. december 31.
Pest, 1849. december 31.
Pest város díszpolgára lesz Julius von Haynau táborszernagy, Josip Jellačić altábornagy és Ivan Paszkevics tábornagy.
Bécs, 1850. július 6.
Bécs, 1850. július 6.
Az uralkodó és aminisztertanács Haynau nyugdíjazása mellett dönt. Haynau két nappal később kapja meg nyugdíjazására vonatkozóan az utasítást. 
Ennél részletesebb kronológia
Ennél részletesebb kronológia
Ha az itt található kronológiánál részletessre van szükséged, a mellékelt linken elérheted! Jó szórakozást és kellemes tanulást!
1849. augusztus 17. 1849

1849. augusztus 17.
1849. augusztus 17.
Bem az augusztus 9-i  temesvári vereség után Aradnál leteszi a fegyvert, Kossuth Lajos kíséretével együtt elhagyja az országt. 
Üres
1848. július 11. 1848. j

1848. július 11.
1848. július 11.
A képviselőház megszavazza a hitelfelvételt és a honvédelemhez kért 200 000 újoncot. 
Pest, 1849. december 31.

Pest, 1849. december 31.
Pest, 1849. december 31.
Pest város díszpolgára lesz Julius von Haynau táborszernagy, Josip Jellačić altábornagy és Ivan Paszkevics tábornagy.
Üres

# data[].attributes.body
Pest, 1849. december 31.
Pest, 1849. december 31.
Pest város díszpolgára lesz Julius von Haynau táborszernagy, Josip Jellačić altábornagy és Ivan Paszkevics tábornagy.

# data[].attributes.body
1848. július 11.
1848. július 11.
A képviselőház megszavazza a hitelfelvételt és a honvédelemhez kért 200 000 újoncot. 

# data[].attributes.body
1849. augusztus 17.
1849. augusztus 17.
Bem az augusztus 9-i  temesvári vereség után Aradnál leteszi a fegyvert, Kossuth Lajos kíséretével együtt elhagyja az országt. 

# data[].attributes.body
A két csatában (július 2. és 11.) a magyarok vesztesége elérte a 3000 főt, de a hatalmas veszteségek ellenére is Klapka György képes volt megtartani a stratégiai fontosságú várat.

# data[].attributes.body
Ha az itt található kronológiánál részletessre van szükséged, a mellékelt linken elérheted! Jó szórakozást és kellemes tanulást!

# data[].attributes.body
A magyar haderőre mért kisebb vereséget Windischgrätz jelentősebbnek állítja be. A rossz helyzetfelismerés következménye az olmützi kiáltvány.

# data[].attributes.body
Guyon Richárd győzelmével lehetővé tette Görgey seregének a szabad elvonulást a Tisza irányába.

# data[].attributes.body
bem felszabadítja Erdélyt, ezzel biztosítja a hadiipari termelés egy részét, és lehetetlenné teszi a Tiszántúl két oldalról való támadását.

# data[].attributes.body
Az uralkodó és aminisztertanács Haynau nyugdíjazása mellett dönt. Haynau két nappal később kapja meg nyugdíjazására vonatkozóan az utasítást.

# data[].attributes.body
Pest város díszpolgára lesz Julius von Haynau táborszernagy, Josip Jellačić altábornagy és Ivan Paszkevics tábornagy.

# data[].attributes.body
Császári nyílt paranccsal létrehozzák a Szerb Vajdaság és Temesi Bánság nevű közigazgatási egységet.

# data[].attributes.body
Haynau táborszernagy kiadja a Magyarország ideigelenes közigazgatási szervezetéről szóló rendeletet.

# data[].attributes.body
Hadbírósági ítéletek alapján kivégzik Battyány Lajos grófot a 13 aradi vértanút.

# data[].attributes.body
Klapka György szabad elvonulás és büntetlenség fejében feladja a komáromi erődöt.

# data[].attributes.body
Kossuth megírja a híres vidini levelet, melyben minden a szabadságharc bukásáért Görgeit nevezi meg egyedüli felelősnek, megalapozva ezzel a több évtizedes, Görgeiről alkotott nemzetvesztő áruló képét.

# data[].attributes.body
Bem az augusztus 9-i temesvári vereség után Aradnál leteszi a fegyvert, Kossuth Lajos kíséretével együtt elhagyja az országt.

# data[].attributes.body
Görgey leteszi a fegyvert Rüdiger osztrák tábornok előtt.

# data[].attributes.body
Kossuth lemond a kormányzó-elnöki posztjáról, a legfőbb katonai és polgári hatalmat Görgeynek adja át.

# data[].attributes.body
Bem Segesvárnál csatát veszt. Nagyvalószínűséggel ütközetet követően meghal Petőfi Sándor is.

# data[].attributes.body
Kossuth kinevezi Dembińskyt főparancsnokká.

# data[].attributes.body
A képviselőház elfogadja a nemzetiségi törvényt és kimondja a zsidók egyenjogúsítását is.

# data[].attributes.body
A magyar kormány Szegedre menekül.

# data[].attributes.body
Az osztrák kormány közzéteszi a Magyarországra vonatkozó ideiglenes közigazgatási és bírói szabályzatát.

# data[].attributes.body
Szemere Bertalan miniszterelnök Mászáros Lázárt bízza meg a honvéd hadsereg főparancsnokságával. A képen Mászáros Lázár látható.)

# data[].attributes.body
Haynau táborszernagy utasítására létrehozzák a csendőrséget Magyarországon.

# data[].attributes.body
Paszkievics herceg vezetésével 200 000 fős orosz hadsereg érkezik az osztrák seregek megsegítésére.

# data[].attributes.body
A magyar kormány visszatér Pest-Budára.

# data[].attributes.body
Karl Geringer báró Magyarország teljhatalmú biztosa azt az utasítást kapja Ferenc Józseftől, hogy szervezze meg a polgári közigazgatást.

# data[].attributes.body
Kossuth tárgyalásokat folytat Nicolae Bălcescu havasalföldi román politikussal a magyar-román megegyezésről.

# data[].attributes.body
A magyar haderő visszafoglalja a szimbolikus jelentőséggel bíró Budát.

# data[].attributes.body
Ferenc József kinevezi Alexander Bachot belügyminiszternek.

# data[].attributes.body
Ferenc József további katonai segítséget kér I. Miklós orosz cártól.

# data[].attributes.attachment_link.title
345px-Сверчков_-_портрет_Николая_I

# data[].attributes.body
A honvédsereg győzelmet arat Schlick tábornok serege felett. A győzelemnek Than Mór állít emléket festményén. A győztes csata közvetlen következménye a május 2-i bécsi döntés a segítségkérésről.

# data[].attributes.body
Az országgyűlés a debreceni Nagytemplomban kimondja Magyarország függetlenségét, a Habsburg-Lotharingiai-ház trónfosztását és Kossuth kormányzó-elnökké való kinevezését, melyet az országgyűlés április 19-én szentesít. Az ország nagycímerében a következő címerek kaptak belyet a bal felsőből kiindulva: Dalmácia, Horvátország, Szlavónia, Galícia, Lodoméria, Rácország, Szerbia, Kunország, Bulgária és Erdély. A nagycímer közepén az ún. Kossuth-címer látható.

# data[].attributes.body
Ferenc József leváltja Windischgrätzet, helyette Welden báró lesz a magyarországi császári seregek főparancsnoka.

# data[].attributes.body
Windischgrätz seregei döntő vereséget szenvednek a magyar hadseregtől.

# data[].attributes.body
Klapka György és Damjanich János vereséget mérnek Jellačić seregére.

# data[].attributes.body
Perczel Mór seregei beveszik a régóta elfoglalni próbált Szenttamást, a szerbek egyik katonai központját.

# data[].attributes.body
Damjanich János és Gáspár András seregei legyőzik a császári erőket. (A képen Gáspár András vezérőrnagy látható.)

# data[].attributes.body
Vetter betegsége miatt lemond, helyére Kossuth Görgeyt nevezi ki.

# data[].attributes.body
Az erdélyi seregtestek kivételével Vetter Antal irányítja a magyar haderőt. A beosztottak között tapasztalt engedetlenség annyira megviselte, hogy megbetegedett, egészségi állapota akadályozta főparancsnoki teendői ellátásában.

# data[].attributes.body
Ferenc József feloszlatja az osztrák birodalmi gyűlést, és oktrojált birodalmi alkotmányt bocsát ki.

# data[].attributes.body
Szemere Bertalan Dembińsky helyett Görgey Artúrt bízza meg a honvéd fősereg főparancsnokságával.  (a képen Dembińsky látható)

# data[].attributes.body
Rajačić szerb pátriárka vezetésével ideiglenes szerb kormány jön léltre. Jókai Debrecenben megindítja a Békepárt lapját, az Esti Lapokat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Патријарх_српски_Јосиф

# data[].attributes.body
2000 orosz katona érkezik a császári csapatok megsegítésére.

# data[].attributes.body
Hám János esztergomi érsek körlevélben utasítja az egyházmegye papságát, hogy tevékenységükkel támogassák a császári csaparokat, valamint kötelezi a papságot, hogy a császári kiáltványokat a temlomi szószékról hirdessék ki.

# data[].attributes.body
A szerveződő Békepárt fellép az OHB intézkedése ellen.

# data[].attributes.body
Az osztrák csapatok bevonulnak Budára és Pestre.

# data[].attributes.body
Windischgrätz feltétel nélküli megadást követel. Az orsázggyűlés békeköveteit csak magánemberként fogadja, Battyány Lajost magánemberként sem.

# data[].attributes.body
Az országgyűlés és az OHB Debrecenbe költözik.

# data[].attributes.body
A magyar országgyűlés továbbra is V. Ferdinándot fogadja el legitim uralkodónak.

# data[].attributes.body
A lemondó Ferdinánd császár utóda Ferenc József lesz.

# data[].attributes.body
Kossuth kinevezi Bem Józsefet az erdélyi hadsereg főparancsnokává.

# data[].attributes.body
Felix Schwarzenberg kinevezése osztrák miniszterelnökké.

# data[].attributes.body
Életbe lép a közteherviselés. A fel-dunai hadsereg élére Móga János helyett Görgey Artúrt nevezik ki.

# data[].attributes.body
A magyar sereg vereséget szenved, ezért a sikertelen egyesítés miatt elbukik a bécsi forradalom is.

# data[].attributes.body
A császári hadsereg élére az uralkodó kinevezi Windischgrätz herceget, akinek a feladata a bécsi és magyar forradalom leverése.

# data[].attributes.body
Kossuth lesz az OHB elnöke.

# data[].attributes.body
Bécsben felkelés tör ki.

# data[].attributes.body
Az uralkodó eltörli az eddigi demokratikus vívmányokat, feloszlatja az országgyűlést és hadiállapotot hirdet. Jellačić a hadsereg főparancsnoka.

# data[].attributes.body
Móga János tábornok seregei megállítják az előretörő Jellačić seregeit.

# data[].attributes.body
A Pestre érkező Lamberget felakasztják.

# data[].attributes.body
Batthyány Lajos miniszterelnöki kinevezését az uralkodó érvényteleníti. Lamberg altábornagyot kinevezik a magyarországi seregek parancsnokává.

# data[].attributes.headline
1848. szeptember 22. - "A mai jelszó: nyergelj, fordulj!"

# data[].attributes.subject
1848. szeptember 22. - "A mai jelszó: nyergelj, fordulj!"

# data[].attributes.body
Kossuth az OHB nevében hazahívja a külföldön állomásozó magyar ezredeket.

# data[].attributes.body
az Országos Honvédelmi Bizottmány megalakulása

# data[].attributes.body
Jellačić horvát bán seregei átlépik a Drávát. A kormány Battyány Lajos gróf kivételével lemond.

# data[].attributes.body
Széchenyi István gróf összeroppan az események súlya alatt. Állapotára való tekintettel Döblingbe szállítják.

# data[].attributes.body
A képviselőház megszavazza a hitelfelvételt és a honvédelemhez kért 200 000 újoncot.

# data[].attributes.body
Az első népképviseleti országgyűlés megkezdi munkáját a később szétlőtt Redout dísztermében.

# data[].attributes.body
Kossuth szerződést köt a Pesti Magyar Kereskedelmi Bankkal az önálló magyar bankjegykibocsátásról. Az első bankókat augusztus 5-én bocsájtják ki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kossuth-bankó (hivatalosan forint) néven nevezik azokat a bankjegyeket, amelyeket az 1848. és 1849. években a Pesti Magyar Kereskedelmi Bank a forradalmi kormány kincstára és az Országos Honvédelmi Bizottmánya megbízására bocsátott ki. A szabadságharc kitörése után az ország magyar ellenőrzés alatti területein ez volt forgalomban. Váltópénze a krajcár volt, 1:100 arányban. A szabadságharc leverését követően az Almásy-bankók kerültek használatba.

1848. március 15-étől kezdve a nagy pesti nyomdák részt vettek a pénz előállításában. Grimm Vince és Landerer Lajos is együttműködött a forradalmárokkal.

Mint az állami bankjegynyomda alkalmazottja, Tyroler József réz- és acélmetsző kollégájával, Wachtler Fülöppel készítette a Kossuth-bankók kliséit (nyomólemez).

A nyomdai munkálatokat Grimm végezte, aki sokat foglalkozott a litográfiai eljárás tökéletesítésével. A bankjegyeket tónusnyomással készítették. Az ő nyomdája gyártotta, és 1848. július 11-én forgalomba került, önálló magyar pénzt. A nyomda az Invalidus-ház (ma a Fővárosi Önkormányzat) szárnyépületében, a Városház u. 9-11. alatt üzemelt. Bár a felvidéki papírmalmok már osztrák kézen voltak, de a nehézségek ellenére is tudott papírt szerezni a bankjegynyomáshoz.

A bankjegynyomda követte a kormányt Debrecenbe, itt a Debreceni Református Kollégium déli szárnyának első emeletén volt a pénzügyminisztérium, és a földszinten nyomták a Kossuth-bankót. Később a nyomda Szegedre és Aradra költözött, majd a szabadságharc végén Lugoson működött. Conlegner Károly igazgató parancsára Lugoson a Temes folyóba sülyesztették a sajtót a lemezekkel együtt.

A komáromi hadipénznyomda bizonyosan 1849. július 13-ától szeptember végéig készített bankókat, és ezen időszak alatt, a Szerelmey-féle 5 és 10 krajcáros váltópénzekből 89 226 forint 20 krajcárt állított elő a megmaradt iratok tanúsága szerint. A komáromi bankók előállításában Szerelmey Miklós - ismert grafikus-őrnagyon kívül, aki az egész műveletet irányította - szerepet játszott még Kardhordó József pénzkezelő, Adams Adolf nyomdász. Assermann Ferenc ezredes és Ujházy László kormánybiztos akik mint a pénzjegy nyomásának felügyelői ténykedtek.

Az 1848 márciusában felálló Batthyány-kormány pénzügyminisztere Kossuth Lajos érdeme az önálló bankjegykibocsátás, mely a szabadságharc és a nemzetgazdaság működtetésének volt az alapja. A pénzügyminiszter 1848. május 1-jei keltezésű 1 és 2 forintos bankjegyeket, valamint kincstári kamatos utalványokat 50, 100 és 500 forintos címletekben kívánt létrehozni. Magyarország egyetlen bankja, a Pesti Magyar Kereskedelmi Bank Havas József elnök vezérletével 1848. június 17-én szerződésre lépett a magyar állammal (az állam részéről Kossuth Lajos pénzügyminiszterrel), melynek értelmében a magyar kormány öt millió forint fedezetet tett le a banknál valóságos aranyban és ezüstben, amiért cserébe a pénzintézet vállalta a bankjegyek kibocsátását, kezelését és biztosítását.

A kibocsátott bankjegyekből aztán öt millió forintot átvett az állam, míg egy millió forintot kamat nélkül, 21 és fél milliót pedig 3%-os kamatra a bank kapott kölcsön. A pénzért cserébe a bankjegykezelést, kibocsátást és visszaváltást a Kereskedelmi Bank külön díjazás nélkül volt köteles teljesíteni, valamint köteles volt a teljes kölcsönösszeget a hazai kereseti ágak felsegítése céljából (kellő biztosíték mellett) rövid lejáratú belföldi kölcsönökbe fektetni.

Kossuth mint pénzügyminiszter, a tapasztalt Duschek Ferencet hívta meg maga mellé államtitkárnak. Mivel a miniszter másfelé volt elfoglalva, valójában ő vezette a nagy fontosságú tárcát. 1848. szeptember 12-én döntött a parlament az ötforintos jegyek forgalomba hozataláról is, amit Ferenc József már elítélt, arra hivatkozva, hogy azok nem felelnek meg az osztrák-magyar pénzügyi szerződéseknek. A bankjegyek kibocsátása és azok fedezete ezen az alapon történt egészen 1848 végéig, amikor is az 1 695 718,48 pengő forintnyi fedezettel szemben a banknak 3 377 220 pengő forintnyi jegye volt forgalomban. Miután megkezdődtek a harci események, Kossuth a honvédség gyors felfegyverzése érdekében döntött a 100 forintos bankjegyek kibocsátásáról is.

A szabadságharc ideje alatt városok, polgári és katonai hatóságok, uradalmak is bocsátottak ki papír- szükségpénzeket, lokális, rövidebb vagy hosszabb tartamú érvénnyel.

1848 december 31-én a Pest alatt fölvonuló Windischgrätz herceg a Magyar Kereskedelmi Banktól pontos számadást követelt az ércalapról és a jegykibocsátásról. Miután megszállta a fővárost meg is kapta azt és rögtön a magyar 5 és 100 forintos jegyeket érvényteleneknek nyilvánította, az egy és két forintosok osztrák bankjegyekre történő átváltására pedig 8 napi határidőt szabott ki. A herceg végül 1849. április 6-án lefoglalta az akkor ott rendelkezésre álló 1 780 718,48 konvenciós forint értékű ércfedezetet és az osztrák csapatok visszavonulásakor magával vitte. Ez anyagilag súlyosan megrendítette a bankot, ami ennek ellenére talpon tudott maradni.

Az 1849-i július 28-án az akkor már Szegedre szorult képviselőház utolsó ülésén az utolsó szónok a forradalmi kormány pénzügyminisztere Duschek Ferenc volt. Beszédében ismerteti, hogy az előző év augusztus végén megszavazott 61 millió államjegyből (vagyis Kossuth-bankóból) az eltelt 11 hónap alatt 59 milliót adtak ki, egyúttal kiemelte hogy példa nélküli hogy ilyen kis összegből fedezték volna tizenegy hónapi háború költségét. A képviselőház vita nélkül és egyhangúlag újabb 60 millió hitelt szavazott meg Duscheknek, de ennek a keretnek a felhasználására az orosz intervenció miatt már természetesen nem került sor.

Az 1849. augusztus 9-i temesvári csata után a Duschek pénzügyminiszter is menekülni igyekezett, de az arad-lugosi országúton feltartóztatták, s így a vele levő irattal s kincstárral (körülbelül 5 millió forint), megadta magát az osztrák seregnek.

A magyar kereskedelmi bank által ércpénz-alapon kibocsátott 1 és 2 forintosok (szürke és rózsaszín), Kossuth Lajos pénzügyminiszter, Völgyi Ferenc kincstári főpénztárnok s Rögler János bank-főpénztárnok aláírásával dátum nélkül. 1848. augusztus 6-án került forgalomba az első magyar bankjegy 2 forintos címletben. Ezt követte az 5 forintos bankjegy szeptember 6-án, majd október 8-án forgalomba kerültek az 1 forintos bankjegyek is.

Álladalmi pénzjegyek, melyek név szerinti értéke a közállomány által biztosított, 5, 10 és 100 forint értékben, Kossuth Lajos pénzügyminiszter aláírásával, kibocsátva Budapesten 1848 szeptember 1-től. 1848. október 22-én került forgalomba a 100 forintos, majd ezt követően 1849. március 24-én a 10 forintos bankjegy.

Az országos honvédelmi bizottmány rendeletéből 1849 január 1-én, Budán kibocsátott kincstári utalványok 15 és 30 kr. értékben, Völgyi Ferenc kincstári főpénztárnok aláírásával. Mivel ezek a nagyobb címletekhez képest kis mennyiségben kerültek kiadásra, általánossá vált hogy a bankókat feldarabolták, így csillapítva az aprópénz hiányát.

2 forint értékben kincstári utalványok kerültek kibocsátásra Budapesten 1849 július 1-én Kossuth Lajos országkormányzó és Duschek Ferenc pénzügyminiszter aláírásával, (fehér papír, fekete könyvnyomdai nyomás), Magyarország koronátlan címerével. Ezeket 1849. július 27-én helyezték forgalomba Szegeden 2 pengő-forintos kincstári utalványt.

10 forint értékben készült kincstári utalvány Kossuth Lajos országkormányzó és Szemere Bertalan miniszterelnök aláírásával (fehér papír, fekete litográfiai nyomás), Magyarország koronátlan címerével, kibocsátva Budapesten 1849 július 1-én. E pénzfaj nem került forgalomba, csak néhány darab jutott mutatóba egyesekhez. Aradon égették el. Két ismert példány egyike a Magyar Nemzeti Múzeumban, másik egy bécsi gyűjtő birtokában *U. L.* 59395 és 59398 jegyekkel.

Ismeretes hogy nyomtatásra kerültek 1000 forintos bankók is. Amikor az osztrákok Duschek Ferenctől az államkasszát lefoglalták, azzal együtt öt 1000 darabot tartalmazó csomagot is átvettek, melyekben szép kivitelű, színes, Angliában készült 1000 forintos papírpénzjegyek voltak, melyekből egy darab sem került még forgalomba. A csomagokat megsemmisítették.

A Kossuth-bankók utolsó csoportját képezik a 10 forintos, 30 és 15 krajcárosok színes alapnyomatai, minden szöveg nélkül, melyeket az Aradon működő pénzsajtó szükségből bocsátott ki kész példányok helyett a szabadságharc utolsó napjaiban.

Komáromi váltópénz

A komáromi erődrendszerben ekkoriban, mintegy 18 000 katona állomásozott, akik nagy címletű Kossuth-bankót, papírpénzt kaptak fizetségül, de aprópénz, vagyis váltópénz dolgában hamar hiány alakult ki, ami kényszervásárlásokhoz vezetett. Így a helyzetet ideiglenesen megoldandó, Klapka utasítására, papír-szükségpénz nyomására került sor, 1849-ben (állítólag már másodjára). Klapka, a korábbiakkal ellentétben ezúttal a nyomdai ügyekben jártas, ráadásul jól rajzoló Szerelmey Miklóst bízta meg a kivitelezéssel és a bankók nyomtatásának lebonyolításával. Ezen váltópénzjegyek egyedüli célja a helybeli apró-pénzforgalom elősegítése volt, és forgalmuk Komárom várára és magára a városra korlátozódott. A komáromi vár, illetve védőseregének kapitulációja után a várkormányzat által kibocsátott kincstári utalványokat nem teljes értékükben váltották be osztrák nemzeti pénzjegyekre, hanem nyolc forintért csak ötöt adtak. A beváltáskor összegyűlt tetemes mennyiségű kincstári utalványt, Kossuth-bankót és helybeli váltópénzt a komáromi vár osztrák parancsnoka, gróf Nobili máglyára rakatta, és nyilvánosan elégettette a vár előtti parkban.

Külföldi kibocsátású Kossuth-bankók

Kossuth 1851-ben Amerikába emigrált a török száműzetésből. Még ebben az évben, New Yorkban született meg az 1, 5, 50 és 100 dolláros kölcsönjegy nyomtatásának terve, majd ezeket 1851. december 15-én Dafort, Bald and Co. New York and Phildalephia cégnél rendelte meg. Ezek 1852, január 1-jei keltezéssel kerültek felhasználásra. Ezután Kossuth Philadelphiában 1, 2 és 5 forintos pénzjegyeket is nyomatott.

Később Kossuth Londonban próbált meg kiadni 1, 2 és 5 forintos pénzjegyeket, nagy részüket azonban elégették, és kiadásra már nem kerültek. Ezek a legritkább Kossuth-bankók.

Faragó Miksa: A Kossuth-bankók kora - A szabadságharc pénzügyei, A Nyugat Kiadása, 1911 Online

Pólya Jakab: A Pesti Magyar Kereskedelmi Bank keletkezésének és ötvenéves fennállásának története, Budapest, 1892

Lamotte Károly: A Pesti Magyar Kereskedelmi Bank 1841-1941 - Száz esztendő emlékei. Budapest, 1941

Botos János: A Pesti Magyar Kereskedelmi Bank története, Budapest, Kereskedelmi Bank Rt., 1991. ISBN 963-7840-58-3

Rádóczy Gyula-Tasnádi Géza: Magyar papírpénzek 1848-1992, Danubius Kódex Kiadói Kft., 1992

# data[].attributes.attachment_link.description
Kossuth-bankó (hivatalosan forint) néven nevezik azokat a bankjegyeket, amelyeket az 1848. és 1849. években a Pesti Magyar Kereskedelmi Bank a forradalmi kormány kincstára és az Országos Honvédelmi Bizottmánya megbízására bocsátott ki. A szabadságharc kitörése után az ország magyar ellenőrzés alatti területein ez volt forgalomban. Váltópénze a krajcár volt, 1:100 arányban.

# data[].attributes.body
Fegyveres összecsapások magyar csapatok és szerb felkelők között.

# data[].attributes.body
Létrejön az áhított unió Erdéllyel.

# data[].attributes.body
román nemzeti gyűlés

# data[].attributes.body
Szalay László és ifj. Pázmándy  Dénes a magyar kormány képviseletében Frankfurtba utazik, ahol a német birodalmi gyűlésen a magyar érdekeket képviselik.

# data[].attributes.body
A szerb nemzeti kongresszus autonóm szerb vajdaság létrehozását követeli.

# data[].attributes.body
szlovák nemzeti gyűlés

# data[].attributes.body
Az áprilisi törvények értelmében a minisztertanács Pozsonyból Pestre teszi át székhelyét.
Karlócán szerb nemzeti gyűlést tartanak.

# data[].attributes.body
szerb nemzeti gyűlés

# data[].attributes.body
Ljudevit Gaj horvát nyelvész, politikus, író kezdeményezésére összül a horvát nemzeti gyűlés.

# data[].attributes.body
Az Udvar Jellačić altábornagyot nevezi ki horvát bánná és zágrábi főparancsnokká.

# data[].attributes.body
1848 nyarán zajlottak le azok a választások, amelyek az éprilisi törvények V. cikke alapján tartattak meg országszerte. z előkészületek kb. 1 hónapot vettek igénybe, ez idő alatt megszervezték a választókerületeket, felállították a választási bizottmányokat, megtörtént a jelöltállítás és számba vették a választásra jogosultakat is.

# data[].attributes.headline
1848. április 7. - az első felelős magyar kormány kinevezése 

# data[].attributes.subject
1848. április 7. - az első felelős magyar kormány kinevezése 

# data[].attributes.body
Kormánytagok: Battyány Lajos gróf - miniszterelnök, Deák Ferenc - igazságügyminiszter, Eötvös József báró - vallás- és közoktatásügyi miniszter, Esterházy Pál herceg - külügyminiszter,  Klauzál Gábor -  földművelés-, ipar- és kereskeledemügyi miniszter, Kossuth Lajos pénzügyminiszter, Mészáros Lázárc - hadügyminiszter, Scéchenyi István gróf - közlekedésügyi miniszter, Szemere Bertalan - belügyminiszter

# data[].attributes.body
A létrejövő felelős kormány célja az volt, hogy mielőbb törvényes kereek közé terelje a politikai-társadalmi változásokat. Ennek egyik fontos lépése volt az áprilisi törvények megalkotása és az uralkodóval való szentesítés. A törvények érintették a jobbágyfelszabadítás, az úrbéres terhek, a törvény előtti egyenlőség kérdését éppúgy, mint az ország politikai berendezkedésének, irányításának kérdését.

# data[].attributes.body
Az Udvar a körülmények nyomására kinevezi gróf Batthány Lajost az ország első felelős miniszterelnökének.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A forrongó Európában 1848 tavaszán Párizs és Bécs után Pesten is kitört a forradalom. Az ifjúság Petőfi Sándor, Jókai Mór és Vasvári Pál vezetésével a március 13-i, bécsi események hatására cselekvésre szánta el magát és elhatározták, március 15-én az egész városban kihirdetik követeléseiket, az Irinyi József által 12 pontban megfogalmazott petíciójukat.
Az 1848. március 15-i forradalom pesti helyszínei: 1. Pilvax kávéház, 2. Orvosi egyetem, 3. Jogi és bölcsészkar épülete, 4. Landerer nyomdája, 5. Magyar Nemzeti Múzeum, 6. Városháza, 7. Nemzeti Színház (Pest-Buda-Óbuda 1837-es áttekintő térképe, Forrás: mapire.eu)
Pilvax kávéház

Minden a Pilvax kávéházban kezdődött. Az Úri, majd Koronaherceg (ma Petőfi Sándor) utca 7. szám alatt egykor működő kávéház az 1840-es években a radikális értelmiség és főleg az ifjúság kedvelt törzshelye volt.
A Pilvax kávéház 1848-ban. Innen indult a forradalom 1848. március 15-én reggel. A márciusi ifjak itt fogalmazták meg a 12 pontot és Petőfi Sándor itt szavalta el először a Nemzeti dalt (Forrás: Ország-Világ, 1895. március 17.)
A Pilvax elődjét, a Cafe Renaissance-t Privorsky Ferenc kávés nyitotta meg 1838-ban. Ismert nevét Pilvax (Pillvax) Károlyról kapta, aki 1842-ben vette át és 1846-ig üzemeltette a kávéházat. Az 1848 kora tavaszi események alatt már Fillinger János bérelte a helyiséget, ezért egyes források Fillinger kávéházként is említik.
A Pilvax kávéház bejárata 1900-ban (Forrás: Vasárnapi Ujság, 1900. november 11.)
Itt alakult meg és működött a Fiatal Magyarország mozgalom, amelynek tagjai között találjuk Petőfi Sándor mellett Jókai Mórt, Vajda Jánost, Arany Jánost és Vasvári Pált, illetve a Tízek Társasága nevű asztaltársaság, amelynek tagja volt Petőfi Sándor mellett többek között Jókai Mór, Tompa Mihály és Degré Alajos. Ők voltak a márciusi ifjak.
A Pilvax kávéház bejárata 1910-ben (Forrás: Élet, 1910. november 13.)
A március 15-i forradalmi események kiindulópontja lett a kávéház. Petőfi és fiatal társai itt beszélték meg követeléseiket, amelyeket végül a 12 pontban fogalmaztak meg és Petőfi itt szavalta el először a Nemzeti dalt. A kávéházat az események előtti tisztelgésként - Petőfi javaslatára - egy rövid ideig Szabadság Csarnok vagy Forradalmi Csarnok névvel illették.
A Pilvax kávéház belseje 1913-ban (Forrás: Tolnai Világlapja, 1913. október 26.)
A szabadságharc bukása után a kávéház többször is nevet és tulajdonost váltott. Utolsó tulajdonosa, Schovanetz János adta vissza régi nevét és lett így újra Pilvax az emlékhellyé is váló kávéház: a Nemzeti dal egy bekeretezett példánya mellett Petőfi és Jókai arcképe figyelte a vendégsereget. Az épületet végül 1911-ben városrendezési okok miatt elbontották. Az 1920-as években nem messze az eredeti helyszíntől nyílt meg a Pilvax Étterem és Szálloda, amely 1927-től a Petőfi Társaság találkozóhelye volt.

Egyetemek

A Pilvaxban döntötték el a márciusi ifjak, hogy az egyetemekhez vonulva buzdító beszédekkel szólítják meg az ifjúságot. Székely József, aki 1848-ban a mérnöki egyetem hallgatója volt, 1898-ban a Vasárnapi Ujság hasábjain emlékezett vissza a jeles nap eseményeire. Az ő elbeszélése alapján a Pilvaxból az ifjúság először az orvosi egyetemre ment, onnan a mérnöki karra és a jogi egyetemhez vonultak.

A Királyi Magyar Tudományegyetem Orvostudományi Karának öt tanszéke és kórháza 1784-től működött a jezsuiták egykori épületében az Újvilág utca (ma Semmelweis utca) és az Egri út (ma Kossuth Lajos utca) sarkán. Az épületet, amelyhez Petőfiék 1848. március 15-én vonultak, a XIX. század végén, a Kossuth Lajos utca mai formájának kialakításakor elbontották. A ma itt álló eklektikus bérházat Czigler Győző tervei szerint 1893 és 1895 között építették. Földszintjén 1926-ban nyitott meg a Fórum mozi, amely az államosítás után, 1951-ben kapta a Puskin nevet.
Az orvosi egyetem is az egyik helyszín volt, amely a mai Kossuth Lajos utca és Semmelweis utca sarkán állt, az épület helyén 1893 és 1895 között épült fel a képen látható eklektikus bérház. Klösz György felvétele 1895 körül (Fotó: Fortepan / Budapest Főváros Levéltára. Levéltári jelzet: HU.BFL.XV.19.d.1.08.079)
A bölcsész- és mérnöki kar, valamint a jogi egyetem 1848-ban a mai Egyetem téren álló egykori pálos kolostor épületében működött. A Pázmány Péter alapította Nagyszombati Jezsuita Egyetemet Mária Terézia királynő 1777-ben Nagyszombatból Budára tette át, és a bölcsészeti kart a királyi palotában helyezte el.

II. József 1784-ben elrendelte az egyetem Pestre helyezését: a jogi kar a pálos kolostor épületébe került, a bölcsészkar pedig a királyi kúria régi, a mai Ferenciek terén lévő, 1898-ban lebontott épületébe. Utóbbi 1805-ben költözött át a mai Egyetem térre a jogi kar mellé, a pálos kolostor harmadik emeletére. II. József rendelete alapján a bölcsészkar részeként hozták létre 1782-ben a Mérnökképző Intézetet (Institutum geometricum), a műszaki egyetem elődjét, amely ebben a formában 1850-ig, megszüntetéséig működött.
A pálos kolostor sincs már meg, amelyben 1848-ban az egyetemek működtek. A helyén épült fel a képen látható Királyi Magyar Tudományegyetem (ma az ELTE Jogi Kara) a mai Egyetem téren. A fotó, amelyen az Egyetemi templom is látható, 1900 körül készült (Fotó: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A századfordulóhoz közeledve a városrendezési tervek szerint a pálos kolostor helyén egy teljesen új épületet emeltek. Először a Szerb utcai neoreneszánsz stílusú rész készült el, majd a neobarokk palota, amelyet 1900-ban avattak fel, terveit pedig Baumgartner Sándor és Herczegh Zsigmond készítette. A főépület a barokk egyetemi templomhoz csatlakozik és tervezői erre figyelve stílusában barokk jegyeket is felhasználtak.

A megszólított egyetemi hallgatóság mellett az utca embere is egyre nagyobb számban csatlakozott a vonulókhoz, így mire Landerer Lajos nyomdájához értek, már közel ötezer főre duzzadt a menet.

Landerer és Heckenast nyomdája

Az egyetemtől a tömeg az akkor Agria Gasse (Egri út) nevet viselő, későbbi Hatvani, ma Kossuth Lajos utcán vonult a Szép utcai kereszteződésig. A sarkon álló háromemeletes épület Pollack Mihály tervei szerint 1816-ra készült el. 1841-től 1852-ig itt működött a Landerer és Heckenast-féle Nyomda- és Kiadóvállalat.
A Horváth-ház, amelyben Landerer és Heckenast nyomdája is működött, s ahol 1848. március 15-én kinyomtatták a Nemzeti dalt és a 12 pontot, ma is áll. Carl Vasquez metszete 1837-ben készült az épületről (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
Landerer Lajos, a nyomda tulajdonosa ismerte a márciusi ifjakat: a Jókai szerkesztette „Életképek" folyóirat az ő nyomdájában jelent meg, az újság közreműködői és írói között pedig ott találjuk Petőfi Sándort, Bajza Józsefet, Degré Alajost, Vajda Pétert. Intézkedéseiből is gyanítható, értesítést kapott a tervekről, különben nem rendelte volna el még 14-én minden dolgozója másnapi kötelező megjelenését és előre nagy mennyiségű papírt áztattak be a nyomtatáshoz.
„A pesti diákok a nép kivánatit elmondják", Vinzenz Katzler metszete, amely 1848-ban készült, a nyomda előtt ábrázolja a forradalmi tömeget (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A tömeg 10 óra magasságában ért a nyomdához, ahol Landerer az ellenállás legkisebb jele nélkül fogadta őket. Bár először „vonakodott", a cenzor engedélyének hiányára hivatkozott, de azután maga javasolta, hogy foglaljanak le egy nyomdagépet. Így születtek meg a szabad sajtó első termékei, a 12 pont és a Nemzeti Dal. A röplapok első példányait az ablakon szórták ki a kint várakozó tömegnek. Petőfi a forradalomban vállalt szerepe miatt a Szabadsajtó Udvarának nevezte az épületet.
A Belvárosban, a Kossuth Lajos utca 3. szám alatt ma is felkereshetjük a Landerer és Heckenast nyomdájának helyet adó épületet, igaz, azóta átépítették (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)
A házat 1851-ben új tulajdonosa, Szentgyörgyi Horváth Ödön átépíttette Wieser Ferenc tervei szerint. Ekkor készült az erkélyt tartó négy allegorikus - a négy elemet szimbolizáló - szobor is, Bauer József munkája. A Landerer-nyomda megszűnése után a helyiségek egy részét a Vasárnapi Ujság szerkesztősége foglalta el, másik felében kávéház, majd fogadó működött.

A Nemzeti dal és a 12 pont kinyomtatására emlékező dombormű, Petőfi portrészobrával a Kossuth Lajos utca- Szép utca sarkán 2020-ban (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)

Későbbi tulajdonosai több átalakítást is végeztek az épületen, amely Budapest II. világháború alatti ostromakor súlyosan megrongálódott, helyreállítása 1956-1957-ben történt meg. A háznak két évszázados fennállása alatt számos neves lakója volt, többek között Kossuth Lajos, Arany János, Bajza József, Vörösmarty Mihály, Jókai Mór és felesége, Laborfalvi Róza, Marastoni Jakab festő, Szkalnitzky Antal építész, Renner Gusztáv királyi tanácsos, Donáth Sándor műkereskedő.
Az egykori Horváth-bérház, vagyis a nevezetes nyomdaépület belső udvara a Kossuth Lajos utcában 2020-ban (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)
Nemzeti Múzeum

A forradalmi tömeg - egy rövid ebédszünetet követően - délután 3 órakor a Nemzeti Múzeum előtti térre vonult, ahol a kellemetlen időjárás ellenére népgyűlést tartottak. A Nemzeti dal és a proklamáció példányait nem győzték osztogatni, Petőfi Sándort pedig az oldalsó bejáraton kellett bejuttatni, így tudott csak az összegyűlt embertömeg elé kiállni a múzeum lépcsőjére.
A Nemzeti Múzeum Carl Vasquez grafikáján 1837-ben (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
Bár jól hangzik, és sokat ismételgetve a köztudatban is megragad, ennek ellenére akkor és ott nem szavalta el a Nemzeti dalt - megtette ezt aznap előtte egy párszor máshol -, de Vasvári Pállal és Irinyi Józseffel lelkesítő beszédet intézett a néphez, amely közfelkiáltással elfogadta indítványukat. Így elindultak a Városházához, hogy képviselőik útján követeljék a városi tanácstól a 12 pont elfogadását.
Népgyűlés a Nemzeti Múzeum előtt 1848. március 15-én (Forrás: Vasárnapi Ujság, 1898. március 13.) Népgyűlés a Nemzeti Múzeum előtt 1848. március 15-én (Forrás: Vasárnapi Ujság, 1898. március 13.)
A Magyar Nemzeti Múzeum klasszicista stílusú épülete nem sokkal a márciusi események előtt készült el, Pollack Mihály tervei szerint 1837 és 1847 között épült, alapítója gróf Széchényi Ferenc, Széchenyi István apja volt. Később is fontos szerepet töltött be - nem csak múzeumként - ugyanis itt ülésezett az 1848-as népképviseleti országgyűlés felsőháza, később a képviselőház, 1867-től 1902-ig pedig itt működött a felsőház.
Vasvári Pálra emlékező tábla a Nemzeti Múzeum lépcsője mellett, napjainkban (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu) A Magyar Nemzeti Múzeum 2020-ban (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)
Városháza

A tömeg a Nemzeti Múzeum kertjéből a Városháza elé vonult. A belvárosi plébániatemplom mögött egykor állt épületet ma már hiába keressük, az Erzsébet (korábban Eskü téri) híd építésekor, 1900-ban lebontották.
Carl Vasquez 1837-es rajza a Városházáról (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A német nyelvű Pesten Stadthausnak hívott épület alapjait 1702-ben kezdték építeni, 1767-1768-ban pedig egyemeletesre bővítették. Az 1800-as évek elejére ismét aktuálissá vált átalakítása, ekkor Hild József is készített terveket (1807-ben és 1811-ben), de végül Kasselik Ferenc elképzelései szerint építették át a tornyos barokk épületet 1842 és 1844 között klasszicista stílusban, az eredeti falak megtartásával és második emelettel való bővítéssel.
A Városháza Henry Winkles 1845-ös metszetén (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A Városháza fő éke a homlokzat közepén emelkedő és az átalakítások során megmagasított torony volt. Alagsorában börtön működött, földszintjén a kápolna mellett hivatalok, az emeleten tanácstermek kaptak helyet. A második emeleten szolgálati lakásokat is kialakítottak. Az épület így is hamar szűk lett, 1862-1863-ban ismét átépítették, immár Hild József tervei szerint.
Tüntetés a pesti Városháza előtt 1848. március 15-én délután (Forrás: Budapest, 1985. február)
A folyamatosan duzzadó hivatalok végül „kinőtték" az épületet és 1868-ban a Lipót (ma Váci) utcában megkezdték a törvénykezési palota építését. A Városháza annak megnyitásakor, 1874-ben kapta a „régi" jelzőt.
A Városház tér a régi Városháza épületével és várakozó bérkocsikkal Klösz György 1890-es felvételén (Fotó: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A Városháza melletti téren rendszeresen tartottak vásárokat, 1848. március 15-én pedig itt gyülekezett a hatalmas tömeg. Követeik átadták a 12 pontot a tanácsnokoknak, akiket Rottenbiller Lipót alpolgármester győzött meg azok elfogadásáról, bár sokat győzködni nem kellett a honatyákat. Miután aláírták a proklamációt, maga Rottenbiller mutatta fel azt az ablakon át a kint várakozó tömegnek.
Át Budára - Helytartótanács és Táncsics kiszabadítása
A folyamatosan duzzadó tömeg a Városházáról Budára indult, hogy a Helytartótanácsnak, a legfőbb kormányzati szervnek is átadja követeléseit, a 12 pontot. Bár már épült a Lánchíd, a közel húszezer ember nem ezen, hanem a pesti Redoute-nál (ma Vigadó) kialakított hajóhídon kelt át és vonult az Úri utca 53. szám alatti épülethez, amelyben 1795-től működtek az ország fő közigazgatási szervének hivatalai.
A régi Vigadó homlokzata a hajóhíd pesti hídfőjével Carl Vasquez 1833-as rajzán. Ezen a hídon vonult át a forradalmi tömeg 1848. március 15-én Budára, hogy Táncsics Mihályt kiszabadítsák börtönéből (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A középkori eredetű templom romjait és a környező telkeket a török kiűzése után a ferencesek vették birtokba, akiknek II. József rendelete miatt 1786-ban távozniuk kellett. Ezután levéltár, majd a budai főhadparancsnokság működött az épületben, itt raboskodtak a Martinovics-féle jakobinus összeesküvés vádlottjai. 1795-től 1848-ig a Helytartótanács, majd a létrejövő minisztériumok, 1867 és 1945 között pedig a Belügyminisztérium működött itt.
A Királyi Helytartótanács épülete Carl Vasquez 1837-es rajzán (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
Pollack Mihály tervei szerint 1823-1824-ben az épületet kibővítették, majd 1870 és 1872 között Kauser Lipót és Frey Lajos tervei alapján átépítették. A II. világháborúban megrongálódott épületet 1950-ben állították helyre, ma a Magyar Tudományos Akadémia intézetei működnek benne.
Az Úri utca 53. szám alatti épület napjainkban, 1848-ban itt működött a Helytartótanács (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)
A Helytartótanács elfogadta a tömeg követeléseit, így a cenzúra eltörlését, a sajtóbíróságok nép közüli választását és az akkor még Mihajlo Stancsics nevű rab kiszabadítását. Táncsics Mihály író a közeli József-kaszárnyában sajtóvétség miatt raboskodott, ugyanis 1846 után röplapokban követelte a jobbágyság felszabadítását. A tömeg átvonult a később a rabról elnevezett Táncsics Mihály utca 9. szám alatti épülethez, kiszabadították a mit sem sejtő Mihajlot, hintóra ültették, amelyet a felhevült nép saját kezével húzott át Pestre.
Az egykori József-laktanya épülete a budai Várban, a Táncsics Mihály utcában, napjainkban. Itt raboskodott az 1848. március 15-én kiszabadított Táncsics, de korábban ez az épület volt több évig Kossuth Lajos börtöne is (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)
A kaszárnya helyén középkori eredetű palota állt, amelynek romjaira Buda 1686-os visszafoglalása után lőportárat építettek. A XIX. század elején azt visszabontva a telken húzták fel a József-kaszárnyát kora klasszicista stílusban. A laktanya börtönként is funkcionált, Táncsics mellett több híres ember is raboskodott falai között: Kossuth Lajos, báró Wesselényi Miklós, Jókai Mór.
Emléktábla a Táncsics Mihály utca 9. szám alatti épület falán, 2020-ban (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)
A XX. század elején a Pénzügyminisztérium használta az épületet, amely a II. világháború után az Amerikai Egyesült Államok tulajdona lett és laktanyaként működött. A magyar állam tulajdonába 2006-ban került ismét csereépületek felajánlásával.

Vissza Pestre - Ünneplés a Nemzeti Színházban

A március 15-i események záró helyszíne a Nemzeti Színház volt, amely bő tíz évvel korábban, 1837-ben nyitotta meg kapuit akkor még Pesti Magyar Színház néven a mai Rákóczi út és Múzeum körút sarkán. A klasszicista épület terveit ifjabb Zitterbarth Mátyás készítette. A Nemzeti Színház nevet 1840-ben vette fel, amikor Pest vármegyétől az állam tulajdonába került.
A Pesti Magyar Színház épülete Carl Vasquez 1837-es rajzán, a mai Rákóczi út és Múzeum körút sarkán. A Nemzeti Színház nevet 1840-ben vette fel az intézmény (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A Grassalkovich Antal adományozta telken felhúzott épületet 1875-ben Szkalnitzky Antal tervei szerint átépítették és sarokbérházzal egészítették ki. A tűzveszélyesség rendszeresen visszatérő probléma volt a színház életében, míg végül elavultságra és tűzvédelmi okokra hivatkozva az épületet 1908-ban bezárták. Új Nemzeti Színház építése helyett pedig kibérelték a mai Blaha Lujza téren egykor állt Népszínházat a társulatnak, ahol 1964-ig játszottak. Az Astoria sarkán állt Nemzeti Színház épületét 1914-re lebontották, helyén 1991-re épült fel a ma is látható irodaház.
A Pesti Magyar Színház belső nézete Carl Vasquez 1837-es rajzán (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A Nemzeti Színházban 1848. március 15-ére eredetileg a Két anya egy gyermeke című színmű volt műsorra tűzve, de az igazgatóság és Bajza József aligazgató az aznapi események láttán úgy döntött, Katona József Bánk bánját fogják előadni. A darabot azonban pár jelenet után félbeszakította a betóduló forradalmi tömeg, amely az est díszvendégeként Táncsics megjelenését várta, hiába. A kiszabadított rab ugyanis az izgalmak kipihenésére megszállt a Nádor fogadóban és az esti előadásra nem tudott elmenni a színházba.
A Nemzeti Színház épülete Rudolf Alt 1845-ös rajzán, a mai Astoriánál, a mai Rákóczi út és Múzeum körút sarkán. Itt zárult a forradalom napja 1848. március 15-én este a Bánk bán előadásával és ünnepléssel (Forrás: Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Budapest Képarchívum)
A Bánk bánt nem folytatták, helyette a nép kívánságára elszavalták a Nemzeti dalt, elénekelték a Szózatot, a Himnuszt, a Rákóczi-indulót és a Hunyadi László opera jelesebb áriáit. Érdekesség, hogy ezen az estén szökkent szárba Jókai Mór és Laborfalvi Róza művésznő szerelme, mikor Jókai a színpadra lépett, hogy beszédével lecsendesítse a tömeget, Laborfalvi pedig mellére tűzte nemzeti színű kokárdáját.
A Nemzeti Színház Rákóczi úti (akkor Kerepesi úti) épülete, már átépítve és bővítve, Klösz György felvételén 1880-1890 között (Forrás: Fortepan/Budapest Főváros Levéltára. Levéltári jelzet: HU.BFL.XV.19.d.1.05.083) A Nemzeti Színház és bérháza Klösz György felvételén 1876-1883 között. Balra, a mai Rákóczi (akkor Kerepesi) úton a színház oszlopos épülete, a Múzeum körút sarkán pedig a hozzáépített bérház (Forrás: Fortepan/Budapest Főváros Levéltára. Levéltári jelzet: HU.BFL.XV.19.d.1.05.148)
A március 15-i forradalom csak a kezdete volt annak a harcnak, amelynek célja a magyar szabadság kivívása volt. A jeles nap 1990 óta hivatalos nemzeti ünnepünk, egyben a magyar sajtó napja, emlékezve, hogy ezen a napon nyomtatták ki első szabad termékeit, a 12 pontot és a Nemzeti dalt, és hirdették ki a polgári sajtószabadságot.
Nyitókép: Nemzeti színű zászló lobog az egykori Landerer-nyomdának is helyet adó épület bejárata felett (Kossuth Lajos utca 3.), 2020-ban (Fotó: Both Balázs/pestbuda.hu)

# data[].attributes.attachment_link.title
Járjuk be együtt a március 15-i forradalom helyszíneit! | PestBuda

# data[].attributes.attachment_link.description
Idén ugyan sajnálatos okok miatt elmaradnak az 1848. március 15-ére emlékező központi ünnepségek, de virtuális sétánkon bejárhatjuk azokat a helyszíneket, amelyeket a forradalmi tömeg azon a borongós szerdai napon érintett. Így végigkövethetjük és feleleveníthetjük 1848 március idusának a magyar történelmet meghatározó eseményeit. Sétáljanak velünk Pest és Buda utcáin!

# data[].attributes.body
1848 tavasza a"népek tavasza" volt Európában. A Párizsban kitört forradalom hírére a bécsiek is megmozdultak: az uralkodó, Ferenc császár és a kormányzat kénytelen-kelletlen engedett a liberális követeléseknek. Nyomatékot adott a követeléseiknek, hogy az éppen ülésező tartományi gyűlés tagjai is kiálltak a követelések mellett. Távozott posztjáról a sokak által gyűlölt Metternich kancellár is.