# data[].attributes.body
Kjønn er på mange måter ikke hovedforskjellen i klasserommet, det spiller en viss rolle, men ikke like mye som sosial klasse. Kjønnsforskjellen blir raskt utlignet etter skolen. Det forklares ofte med at jenter trenger høyere karakterer, fordi det er oftere de som søker seg til høyere utdanning, i motsetning til gutter som gjerne går yrkesfag. I samspillet mellom kjønn, etnisitet og klasse, oppstår de forskjellsskapende prosessene.

# data[].attributes.body
Middelklasseforeldre investerer mye i barna sine, både mentalt, fysisk og i praksis. Mye engasjement hjemmefra, foreldrene er involvert og godt kjent med skolen og lærerne. Det er et skille mellom kulturmiddelklasseforeldre og økonomimiddelklasseforeldre, kulturforeldrene legger vekt på barnas egne ønsker og interesser, og de ønsket å skape fellesinteresser med barna. Læring og utvikling var et mål i seg selv, for disse foreldrene.
Økonomiforeldrene la mye vekt på struktur, hardt arbeid, og om å bli best mulig rustet til livet videre.

# data[].attributes.body
Sabotøren: En type elevrolle der rolleutøveren opponerer mot "oppskrifter" og dermed synliggjør dem (Lyng 2004 s. 73)

Ungdomsskoletiden er en høytid for turbulens, skriver Godø. Kjønn og sosiale relasjoner påvirker skolemotstand, vegring mot skolearbeid. Dette kommer til syne på baseskolen Godø har observert. Gutters motstand kommer til syne på en annen måte enn jenters motstand.

# data[].attributes.body
Variasjon i undervisningen er viktig for å differensiere i en klasse. Oppgaver kan legges opp på flere forskjellige måter, så det kan gjennomføres på ulike typer måter, slik at man ikke trenger flere undervisningsopplegg.

Man kan variere innhold, metoder og tilnærming for å få variert undervisning.

# data[].attributes.body
Tilpasset opplæring er det overordnet målet, mens differensiering er ulike metoder for å nå dette målet.

Tilpasset opplæring tar hensyn til enkeltelever. Differensiert læring tar hensyn til grupper.

Lykkes man med differensiert undervisning, får man elevene til å oppleve mestring og positiv selvopplevelse.

# data[].attributes.body
Differensiering og interkulturell undervisning er to sider av samme sak

Differensiering: Oppdeling, eller ulike metoder for å imøtekomme ulike evner og behov
Org. Diff: Administrativ oppdeling av elever i grupper etter elevenes forutsetninger
Ped. Diff: Tilpasning av undervisningen til elevenes individuelle forutsetninger innefor et klassefellesskap.

Tilpasset opplæring balanserer individuelle hensyn og hensyn til gruppen/fellesskapet

# data[].attributes.body
«Flere av guttene nevnte at en ting som også bidro til å gi dem mindre motivasjon, var at de opplevde at det skolefaglige innholdet ikke appellerte til dem. De syntes skoledagen var lang og kjedelig og uten relevans for det de ønsket å drive med i fremtiden.»

«Lyng påpeker at en viktig konsekvens av sabotering er at det nettopp kommer tydelig fram at det ikke handler om at en elev ikke kan, men at eleven ikke vil delta i det læreren har lagt opp til.»

# data[].attributes.body
«Problemet er jo imidlertid at om standarden gir enkelte elever fordeler allerede i utgangspunktet, så kan forskjell lett bli fortolket som mangel.»

«Det som imidlertid er en riktig observasjon i feminiseringstesen er at skolens krav har endret seg, og at det er noe i disse kravene som kan minne om det som jenter og kvinner tradisjonelt har vært gode på: samarbeid, planlegging, prosessorienterting og kommunikasjon.»

# data[].attributes.body
Middelklassefamiliens læringskulturer handler om noe mer, og kanskje også noe mer grunnleggende enn fulle bokhyller og kvaifisert leksehjelp:

Det handler om en følelsesmessig internalisering av en bestemt læringsmotivasjon.

Det er noe som blir skapt i hverdagslivet i familien, gjennom måten hverdagslivet organiseres på, gjennom praksiser, væremåter og virkelighetsforståelser.

Familiens kulturelle og økonomiske kapitall gir barna en fordel i deres framtidige liv.

«Flere forskere beskriver en utvikling der foreldre i vestlige samfunn involverer seg på en ny måte i barnas selvutvikling og vekst. (…) Barnet trenger ikke bare kjærlighet, omsorg og oppdragelse. Dert skal investeres i barnet, emosjonelt, mentalt og praktisk.»

# data[].attributes.body
Variert undervisning er: Varierte arbeidsmetoder, variert innhold, variert tilnærming.

Dybdelæring
Kunnskaper, ferdigheter og begreper
Sammenheng og relasjoner
Metakognisjon

Variert undervisning
Relevant og forståelig sammenheng
Problemløsing
Elevaktiv
Samhandling

Differensiering (Tilpasset opplæring)
Tilpasset tempo og progresjon
Diskusjoner
Rom for ulike ideer og tenkemåter
Eierskap til egen læring

# data[].attributes.body
Variert undervisning er: Varierte arbeidsmetoder, variert innhold, variert tilnærming.

Dybdelæring
Kunnskaper, ferdigheter og begreper
Sammenheng og relasjoner
Metakognisjon

Variert undervisning
Relevant og forståelig sammenheng
Problemløsing
Elevaktiv
Samhandling

Differensiering (Tilpasset opplæring)
Tilpasset tempo og progresjon
Diskusjoner
Rom for ulike ideer og tenkemåter
Eierskap til egen læring

# data[].attributes.body
Fosse: Tilpasset opplæring er det overordnede målet, mens differensiering er ulike metoder for å nå dette målet

# data[].attributes.body
Aarseth argumenterer for at middeklassefamiliens læringskultur handler om noe mer grunnleggende: følelesmessig internalisering av en bestemt læringsmotivasjon

Opptatt av at de skal kjenne de andre elevenes foreldre

Kulturmiddelklasseforeldre setter barnas interesser og ønsker i sentrum

"I den økonomiske middelklassen er omkvedet at de ønsker å gi barna en best mulig start. Det innebærer en sunn sjel i et sunt legeme, som har evne til å jobbe hardt og målrettet mot et mål."
Økonomisk middelklasse:
God støtte
Opptatt av rutiner og rustethet
Klare mål
Fort selvstendige

# data[].attributes.body
Klasse er mest utslagsgivende faktor på karakterer -> så etnisitet -> så kjønn

"Vanskelig å si at det ene kjønnet systematisk dominerer undervisningen"

"Undersøkelser av mannlige og kvinnlige lærere har ikke kunnet dokumentere at de underviser vesensforskjellig, eller at elever presterer bedre hos lærere av samme kjønn som dem"

# data[].attributes.body
Godø sier: Manglende motivasjon og økt motstand til skolearbeid “kan også handle om en opplevelse av å ikke mestre de faglige kravene, og dermed også om en frykt for å framstå som dum”. “Skolemotstand kan også være en strategi for å beskytte seg mot opplevelser av å mislykkes”.

"Både skolesterke og -svake elever sa at støtte fra læreren var viktig"

# data[].attributes.body
"Alle elever skal i arbeidet med faget få møte utfordringer de kan strekke seg mot, og som de kan mestre på egen hånd eller sammen med andre. Det gjelder også elever med særlige vansker eller særlige evner og talenter på ulike områder."

Differensiering - ulike metoder for å imøtekomme ulike evner og behov

# data[].attributes.headline
“Den tradisjonelle oppfatningen har vært at tilpasset opplæring er det overordnede målet, mens differensiering er ulike metoder for å nå dette målet” s.423

# data[].attributes.subject
“Den tradisjonelle oppfatningen har vært at tilpasset opplæring er det overordnede målet, mens differensiering er ulike metoder for å nå dette målet” s.423

# data[].attributes.body
Selma Lyng (2004) beskriver sabotøren som en type elevrolle der rolleutøveren opponerer mot «oppskrifter» og dermed også synliggjør dem. Denne formen for sabotering blir ofte møtt med sanksjoner fra læreren, og dermed får sabotøren også vist at han ikke er redd for å utsette seg for dette (Lyng, 2004, s. 73) - H. T. Godø

Mye tyder altså på at jenters interessse for kommunikasjon og relasjoner er trekk som vedvarer, men at denne relasjonsorienteringen i dag kan kombineres med aktivitet i klasserommet. En del ting kan også tyde på at guttenes relasjonsorientering er økende, men at det samtidig kan virke som om de trenger mer hjelp fra lærerne for å håndtere dette – H. T. Godø

Relasjonsferdigheter – H. T. Godø

Faglige hierarkier – H. T. Godø

Det er grunn til å spørre seg om den «kollektive» bekymringen for gutter, som kommer til syne både i intervjuer med lærerne, i medier og andre offentlige diskurser, bidrar til at vi overser skoleterke gutter og gutter som er opptatt av å gjøre det bra på skolen, samtidig som vi blir mindre oppmerksomme på at det finnes jenter som sliter på skolen og som på ulike måter prøver å gi uttrykk for dette – H. T. Godø

Relasjonsorientering – H. T. Godø

s. 122: Skolemotstand kan også være en strategi for å beskytte seg mot opplevelser av å mislykkes (Frosh et. al., 2002, s. 205). Hvis en elev ikke oppnår gode resultater, kan det være lettere å håndtere dersom det blir forklart med manglende vilje eller innsats enn om det handler om at du ikke klarer det (Lyng, 2009). – H. T. Godø

# data[].attributes.body
Nyere undersøkelser som er gjort om kjønn i klassen, tyder imidlertid på at det fortsatt er guttedominans i mange klasser. Forskjellen skyldes ikke forfordeling av jentene fra lærerens side, men at guttene oftere tar ordet. KJEFTEN CELINE .Den endringen som ser ut til å være skjedd, er at det i dag også finnes en del klasser der jentene dominerer. Bildet er blitt mer komplekst fordi det er større mangfold i skolen. - H. B. Nielsen

Enhetsskolen – H. B. Nielsen

Det er i samspillet mellom kjønn, klasse og etnisitet at de forskjellsskapende prosessene ser ut til å oppstå, skriver skoleforskeren Anders Bakken (2008). Dette betyr ikke at vi alltid er nødt til å undersøke alle tre kategorier samtidig eller i samme grad, men det betyr at enhver påstand om kjønnsforskjeller i atferd og prestasjoner må ses i forhold til hvilken elevgruppe og situasjon det dreier seg om. Å snakke helt allment om jenters versus gutter når det gjelder skoleprestasjoner, gir liten mening. s. 20. – H. B. Nielsen

# data[].attributes.body
Kulturforeldre og økonomiforeldre - Aarseth

Foreldrene fungerer som veivisere som støtter barna når de beveger seg ut på nye arenaer de ikke mestrer og innvier dem i ulike aktiviteter ved å skape en meningsfull, sosial ramme rundt aktiviteten - Aarseth

# data[].attributes.body
Bruk mangfold som en ressurs for differensiering.

Balansegang mellom å ta hensyn til enkelteelven og ivareta hensynet til den større gruppa.

# data[].attributes.body
Tilpasset opplæring er det overhengende målet, mens differensiering er ulike metoder for å nå dette målet.

"Hva vet vi om god undervisning? Universalmetoden finnes ikke :("

# data[].attributes.body
Kulturmiddelklasseforeldre & økonomimiddelklasseforeldre

# data[].attributes.body
"Skoleflinkhet hos jenter blir tatt til inntekt for et "flink pike-syndrom", mens det hos gutter blir forstått som utrykk for evner og intelligens"

“ Målet om sosial utjevning og like muligheter gjennom utdanning skal oppnås ved at alle tilegner seg en felles standard og visse språklige og kulturelle ferdigheter på tross av ulike utgangspunkt”. Dette mener Nielsen er et problem, “hvem bestemmer hva som er standard for kunnskap og ferdigheter, verdier og normer? “

Hegemonisk maskulinitet

Feminiseringstesen: overvekt av kvinnelige lærere på grunntrinnet har ført til undervisning styrt av kvinnelige verdier.

Måten kjønn kommer til uttrykk på har å gjøre med sosial klasse og etnisitet, og det endrer seg med alder og generasjon. Kjønn må altså ses i kontekst.

Målet om sosial utjevning og like muligheter gjennom utdanning skal oppnås ved at alle tilegner seg en felles standard og visse språklige og kulturelle ferdigheter på tross av ulike utgangspunkt”. Dette mener Nielsen er et problem, “hvem bestemmer hva som er standard for kunnskap og ferdigheter, verdier og normer? “

Kjønn, etnisitet og sosial klasse gir ulike måter å forholde seg til skolen og læring på (Nielsen).

# data[].attributes.body
Motstand (som ped-begrep): Strategi for å beskytte seg selv mot opplevelser av å mislykkes.

Det kan virke som at måten skolen organiserer undervisningen på, forsterker behovet for å ha et forsvar oppe mot mulige opplevelser av nederlag, for enkelte elever

Manglende motivasjon og økt motstand til skolearbeid “kan også handle om en opplevelse av å ikke mestre de faglige kravene, og dermed også om en frykt for å framstå som dum”.

“Skolemotstand kan også være en strategi for å beskytte seg mot opplevelser av å mislykkes”.

# data[].attributes.body
Det kan være tegn på at skolen i dag samspiller bedre med den økonomiske middelklassens familiestruktur.

# data[].attributes.body
Likeverdig utdanning for alle. Equity, ikke equality.

Superdiversitet: Kjennetegnes av økt migrasjon som omfatter «mennesker fra flere avsenderland enn tidligere. Samtidig har nye forbindelser og interaksjoner oppstått mellom majoritet og minoritet, og mellom og innenfor de enkelte minoritetsgruppene.» (Engen, 2014, s. 112).

Organisatorisk differensiering: administrativ oppdeling av elever i grupper etter elevenes forutsetninger.

Pedagogisk differensiering: tilpasning av undervisningen til elevenes individuelle forutsetninger innenfor et klassefellesskap.

Lærerstudenter sier at tilpasset opplæring er det de engster seg mest for og kan minst om når de begynner som lærere (NOKUT, 2006; 2013).

# data[].attributes.body
Tilpasset opplæring, differensiering og spesialundervisning

Vurdering og kartlegging

Læring og motivasjon

Grunnleggende ferdigheter i språk

Organisatorisk differensiering vs pedagogisk differensiering

Superdiversitet

Nærmeste utviklingssone

Tilpasset opplæring er det overordnede målet, mens differensiering er ulike metoder for å nå dette målet

# data[].attributes.body
Gruppe B