# data[].attributes.body
Joonas, Antti, Matias

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuluvan vuoden alussa Lounais-Suomen aluehallintovirasto sai nimettömiä yhteydenottoja, joissa oltiin huolissaan potilaiden yksityisyyden suojasta Turun päivystyksen ilmoittautumistiskillä. Kaupunginsairaalassa sijaitsevien päivystystilojen aulassa istuvat potilaat voivat kuulla heille kuulumatonta asiaa, kun muiden potilaiden hoidon tarvetta arvioidaan ilmoittautumisen yhteydessä.

Päivystyksestä vastaavan Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin ensihoidon ja ja päivystyksen liikelaitoksen toimitusjohtaja Päivi Lucenius myöntää, että tilat ovat puutteelliset yksityisyyden suojan kannalta.

- Näin se on ollut kaiken aikaa. Heikko yksityisyyden suoja on sairaalamaailmassa yleistä. Jos joku haluaa kuulla toisten asioita, sairaaloissa se onnistuu, hän sanoo.

LUE LISÄÄ TORSTAIN TURUN SANOMISTA

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuluvan vuoden alussa Lounais-Suomen aluehallintovirasto sai nimettömiä yhteydenottoja, joissa oltiin huolissaan potilaiden yksityisyyden suojasta Turun päivystyksen ilmoittautumistiskillä. Kaupunginsairaalassa sijaitsevien päivystystilojen aulassa istuvat potilaat voivat kuulla heille kuulumatonta asiaa, kun muiden potilaiden hoidon tarvetta arvioidaan ilmoittautumisen yhteydessä. Päivystyksestä vastaavan Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin ensihoidon ja ja päivystyksen liikelaitoksen toimitusjohtaja Päivi Lucenius myöntää, että tilat ovat puutteelliset yksityisyyden suojan kannalta.

# data[].attributes.body
Joonas, Antti, Matias

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuvaamisen kieltävät kyltit ovat tuttu näky sairaaloiden seinillä. Kävijöitä neuvotaan kuvien ottamisessa, mutta myös henkilökunta kaipaa ohjeita.

Tästä on kyse

Sosiaalisen median takia kuvaaminen sairaalassa on yhä yleisempää.

Sairaalan aulat ja kahvio on julkista tilaa, joissa kuvien ottamista ei voida kieltää.

Lainsäädäntö kuvaamisesta on monelta kohdin tulkinnanvarainen. Sairaalat ovat alkaneet itse ohjeistamaan kävijöitään ja työntekijöitään.

Sairaalassa kävijöitä ja vierailijoita suojelee yksityisyyden suoja. Ilman lupaa kenestäkään ei saa julkaista kuvia.

Kun hakee sairaaloissa otettuja kuvia Instagramissa, ruutuun tulee suloisia vastasyntyneitä, kipsattuja raajoja ja selfieitä ihmisistä potilasasuissa. Kuvien joukossa on myös henkilökunnan arkea: joku on valmiina yövuoroon, toinen on julkaissut kuvan lounaastaan ja kolmas hehkuttaa harjoittelupaikkaansa.

Työ on iso osa elämää ja siitä halutaan kertoa myös sosiaalisessa mediassa. Sairaala on monen työpaikka. Jo pelkästään Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS on Suomen toiseksi suurin työnantaja.

HUS Helsingin yliopistollisen sairaalan viestintäpäällikkö Paavo Holi on huomannut sosiaalisen median kasvavan roolin ihmisten elämässä. Holi kokee, että ohjeita sairaalassa kuvaamiseen täytyy kertoa niin sairaalassa kävijöille kuin henkilökunnalle.

- Kuvia otetaan entistä enemmän ja missä tilanteessa vain. Tarvitaan selkeämpiä sääntöjä kuin aikaisemmin, sillä Suomen lainsäädäntö on tässä asiassa jälkeenjäänyt. Ohjeistus on parempi vaihtoehto, kun ei voida oikein vedota lakiin.

Henkilökunta edustaa työnantajaa myös vapaa-ajalla

HUSissa on ollut muutamia tapauksia, joissa joku henkilökunnasta on julkaissut sairaalan toimintaan liittyviä sopimattomia kuvia. Henkilö ei ole miettinyt ennen julkaisua, onko tilanne sopiva kuvaamiseen. Myös kuvan leviäminen on voinut yllättää julkaisijan. Viestintäpäällikkö Paavo Holin mukaan sairaalan henkilökunnalla on tarve ja myös halu saada koulutusta sosiaalisen median käytöstä HUSissa.

- Mikään suljettu tili sosiaalisessa mediassa ei ole oikeasti suljettu. Korostan ihmisille sosiaalisen median koulutuksissa, että kuvien sosiaaliseen mediaan julkaiseminen on sama kuin laittaisi sen jonkun nettilehden etusivulle. Se on ihan yhtä julkista, Holi muistuttaa.

Ongelmia julkaisujen kanssa on erityisesti nuoremmalla sukupolvella.

- Nuorempi sukupolvi on melkein syntynyt kännykkä kädessä. Se on heille normaalia ja luontevaa, mutta ongelmana on, että se on niin luontevaa, ettei ymmärretä tätä julkisuusnäkökulmaa, Holi kertoo.

Ihmisillä voi olla hyvinkin tarkka kuva siitä, mikä on sopivaa sairaalassa työskentelevälle. Jos profiilissa näkyy työpaikka, edustaa hän ihmisten silmissä sairaalaa myös vapaa-ajallakin.

Usein sopimattomat kuvat paljastuvat jonkun kertoessa siitä sairaalalle. Holi on huomannut työssään, että myös ihmisten herkkyys antaa palautetta on kasvanut.

Jos julkaistu kuva todetaan sopimattomaksi, se pyydetään poistamaan. Julkaisijat ovat Holin mukaan ymmärtäneet ylittäneensä rajan ja poistaneet kuvan.

Holi huomauttaa, että sosiaalisen median käyttäminen ei lähtökohtaisesti kuulu esimerkiksi lääkärien ja hoitajien työhön eikä sitä siksi ole suotavaa tehdä työajalla. Kuvia saa kuitenkin ottaa lounaalla tai kahvitauoilla.

Työntekijöitä kuvataan ilman lupaa

Vaasan keskussairaalan viestintäpäällikkö Heli Masa on myös huomannut kuvaamisen yleistymisen sairaalassa. Aulat ja kahviot ovat sairaalassa julkista tilaa, jossa kuvaamista ei voida kieltää, kunhan se ei loukkaa kenenkään oikeuksia.

- Tämä on ilmiö. Ihmisillä on puhelimia mukana asioidessaan sairaalassa kuten muuallakin. Monissa tilanteissa se on positiivistakin. Esimerkiksi kun vauva syntyy, Masa kommentoi.

Ihmiset nykyään kuvaavat ympäristöään missä tahansa ja milloin tahansa.
Eeva Mäntymäki

Kääntöpuolena ovat kuvat, joissa näkyy ilman lupaa muita ihmisiä. Sairaaloiden velvollisuus on lain mukaan suojella kävijöiden yksityisyyttä ja erityisesti potilastietoja. Sairaalan on kuitenkin mahdotonta valvoa julkaistuja kuvia, joten vastuu on myös julkaisijalla.

Masan mukaan myös Vaasan keskussairaalan henkilökunta on kaivannut tarkkoja ohjeistuksia kuvaamisesta. Erityisen haastavaksi on koettu, miten ohjeita sovelletaan erilaisiin tilanteisiin.

Kainuun soten kuntayhtymän viestintäpäällikkö Eeva Mäntymäki kertoo, että heillä kuvaamisesta annettiin ohjeita henkilökunnan pyynnöstä. Ongelmana on ollut ilman lupaa henkilökunnasta otetut kuvat. Myös henkilökunnalla on yksityisyyden suoja.

- On ollut kyllä tilanteita, joissa ei ole kysytty lupaa. Ihmiset nykyään kuvaavat ympäristöään missä tahansa ja milloin tahansa. Voi ajatella sen kuuluvan nykyiseen elämänmenoon. Sairaala on erilainen ympäristö ja pitää ajatella koko ajan sitä yksityisyyttä. Sitä ei aina hoksata, Mäntymäki huomauttaa.

Kuvat myös markkinoinnin apuna

Kainuun keskussairaalaan tuli alle vuosi sitten seinille lappuja, jotka antavat ohjeita kuvaamisesta. Myös muissa sairaaloissa käytäntö on yleinen. Mäntymäki kertoo henkilökunnan olleen tyytyväisiä uusiin ohjeisiin.

- Ne on koettu hyvinkin onnistuneiksi. Lappuja tilataan lisää. Koetaan, että näkyvissä olevat laput selkiyttävät tilannetta.

Meillä ei ole mitään sitä vastaan, että ihmiset kertovat omasta työstään positiivisessa mielessä.
Paavo Holi

Kaikkia kuvia ei saa, eikä halutakkaan kieltää. Itsestä otetut kuvat ovat Mäntymäen mielestä hyvä juttu, sillä julkaistut kuvat toimivat myös sairaalan markkinointina.

Helsingin yliopistollisen sairaalan viestintäpäällikkö Paavo Holi ei myöskään tuomitse kaikkia henkilökunnan sairaalassa ottamia kuvia.

- Meillä ei ole mitään sitä vastaan, että ihmiset kertovat omasta työstään positiivisessa mielessä, kunhan huomioidaan HUSin sosiaalisen median käytön ohjeistus.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiakkaiden lisäksi myös henkilökunta räpsii kuvia sairaaloissa - "Kuvia otetaan entistä enemmän ja missä tilanteessa vain"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuvaamisen kieltävät kyltit ovat tuttu näky sairaaloiden seinillä. Kävijöitä neuvotaan kuvien ottamisessa, mutta myös henkilökunta kaipaa ohjeita. Tästä on kyse Sosiaalisen median takia kuvaaminen sairaalassa on yhä yleisempää. Sairaalan aulat ja kahvio on julkista tilaa, joissa kuvien ottamista ei voida kieltää. Lainsäädäntö kuvaamisesta on monelta kohdin tulkinnanvarainen.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-11232736

# data[].attributes.attachment_link.title
Päästöt jäävät sähköauton tasolle, mutta auto on paljon halvempi: Entäpä jos ostaisin kaasuauton?

# data[].attributes.attachment_link.description
Jos ilmastonmuutos askarruttaa, eikä sähköautoon ole varaa, niin kaasuauto on erittäin ja monesti jopa sähköautoa viisaampi vaihtoehto.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-11221590

# data[].attributes.body
Yksityisyyden suoja Joonas,Matias,Anttk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yksityisyyden suojana on sairaalassa usein vain verho. Etenkin sekahuoneiden puutteellinen näkösuojaus järkytti Yle Uutisten keskusteluun osallistuneita.

Yle Tampere käsitteli jokin aika siten artikkelissaan sairaaloiden intimiteettisuojaa. Aihe kirvoitti kymmenittäin kommentteja, joissa kritisoitiin sairaaloiden hoitokäytäntöjä.

Nimimerkki seitsemän äiti kertoo yksityisyyden karisseen synnytysosastolla. Ohuen verhon takana kätilö ja joskus muutama opiskelijakin on tutkinut alapäätä, ja viereisen verhon takana on ollut menossa sama toimitus.

Kirjoittajan mukaan synnytysosastosta on tullut yleinen näyttelytila, jossa miehiä ja sukulaisia ramppaa pitkin päivää.

Samanlaisia kokemuksia on nimimerkki Annalla, jonka mukaan synnytys on tilanteena ollut kaikkein pahin. Hänen mukaan kaikki jotka huoneeseen tulivat, laittoivat kätensä alakertaan mitään kyselemättä.

Nimimerkki Kvick lisää edellisiin, ettei sairaaloissa ole minkäänlaista intimiteettisuojaa.

Potilaatkin ovat ihmisiä

Miksi ei potilaalta kysytä lupaa sijoituksesta sekahuoneeseen.
Nimimerkki Peräpukamat

NimimerkkiPeräpukamatkertoo järkyttyneensä leikkauksen jälkeen, kun hän huomasi olevansa sekahuoneessa ainoana naisena.

Kirjoittaja joutui järjestämään itse suojakseen verhot, jotka nekin "saivat kyytiä" useiden katetrointien aikana.

Nimimerkki Päivistä jo pelkkä ajatus sekahuoneesta kuulostaa täysin käsittämättömältä ja sopimattomalta. Hänen mukaansa sekahuoneisiin sisältyy riski tulla ahdistelluksi.

Sekahuoneet ovat arkea myös Tampereen yliopistollisessa sairaalassa. Yksi kirjoittajista kirjoittaa äidistään, jonka huonekaverina oli mies. Vaikka tapaus ei pahemmin haitannut, kirjoittajan mielestä paranemisen kannalta on tärkeää, että potilaita kohdellaan ihmisinä.

Nimimerkki Hoitaja toteaa, että tapana on ohjata omaiset ja vieraat ulos huoneista hoitotoimenpiteiden ajaksi. Potilaan intimiteetti ja yksityisyyden suoja ovat hänen mukaansa asioita, jotka opetetaan aivan ensimmäiseksi.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Yksityisyyden suojana on sairaalassa usein vain verho. Etenkin sekahuoneiden puutteellinen näkösuojaus järkytti Yle Uutisten keskusteluun osallistuneita. Yle Tampere käsitteli jokin aika siten artikkelissaan sairaaloiden intimiteettisuojaa. Aihe kirvoitti kymmenittäin kommentteja, joissa kritisoitiin sairaaloiden hoitokäytäntöjä. Nimimerkki seitsemän äiti kertoo yksityisyyden karisseen synnytysosastolla. Ohuen verhon takana kätilö ja joskus muutama opiskelijakin on tutkinut alapäätä, ja viereisen verhon takana on ollut menossa sama toimitus.

# data[].attributes.body
Akseli, Feeli, Jesper, Aleksi, Roni

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmanlaatu on ollut tällä viikolla kahtena päivänä mittausasteikon huonoin mahdollinen.

Ilmanlaatu on ollut erittäin huono Seinäjoella viime päivinä. Vapaudentien mittauspisteellä ilmanlaatu heikentyi keskiviikkona ja torstaina illalla erittäin huonoksi. Ilmanlaatuindeksiä mitataan viisiasteisella asteikolla hyvä, tyydyttävä, välttävä, huono ja erittäin huono.

Hengitettävien hiukkasten (PM10) vuorokausipitoisuus Vapaudentien mittausasemalla oli 27.2.2020 190 mikrometriä (µg)/m3, joka ylittää terveyden suojelemiseksi annetun raja-arvon 50 µg/m3. Hengitettäviksi hiukkasiksi kutsutaan halkaisijaltaan alle 10 mikrometrin hiukkasia.

Katupöly voi haitata vielä viikkoja

lmanlaadun heikentyminen johtuu hiekoitushiekasta ja jauhautuneesta asfaltista ilmaan nousevasta katupölystä, jota ei päästä puhdistamaan kylmän ilman takia.

Seinäjoen kaupungin ympäristönsuojelutarkastaja Jukka Järvinen sanoo, että sään jatkuessa kuivana ja kylmänä, katupöly voi haitata vielä pitkään.

- Kadut pyritään lakaisemaan ja pesemään yhdellä kerralla valmiiksi ja se vaatii sen, että yöpakkasia ei ole enää odotettavissa, joten vielä taytyy odotella.

Pölypitoisuudet myös laskevat nopeasti lumi- tai vesisateessa. Huono ilmalaatu voi aiheuttaa terveyshaittoja lapsille, vanhuksille, sekä astmaa ja sydäntauteja sairastaville.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Katupöly teki ilmanlaadusta erittäin huonon Seinäjoella

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmanlaatu on ollut tällä viikolla kahtena päivänä mittausasteikon huonoin mahdollinen. Ilmanlaatu on ollut erittäin huono Seinäjoella viime päivinä. Vapaudentien mittauspisteellä ilmanlaatu heikentyi keskiviikkona ja torstaina illalla erittäin huonoksi. Ilmanlaatuindeksiä mitataan viisiasteisella asteikolla hyvä, tyydyttävä, välttävä, huono ja erittäin huono. Hengitettävien hiukkasten (PM10) vuorokausipitoisuus Vapaudentien mittausasemalla oli 27.2.2020 190 mikrometriä (µg)/m3, joka ylittää terveyden suojelemiseksi annetun raja-arvon 50 µg/m3.

# data[].attributes.body
Tiia, Oona J. , Maija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uudet automaattihissit ovat koiran kannalta vaarallisempia kuin vanhat hissit.

Kajaanilaiset Erkki ja Auli Tervo olivat palaamassa lenkiltä koiransa Uulan kanssa.

Perheen vilkasliikkeinen bretoni livahti edeltä kerrostalon hissiin, ja joku tilasi samalla hetkellä hissin toiseen kerrokseen. Hissin ovi ei tunnistanut koiran fleksiä, vaan ovi meni kiinni ja hissi lähti nousemaan ylös.

Onneksi hissi oli tilattu 2. kerrokseen eikä sen ylemmäs. Fleksi jousti sen verran, että Uula omistajineen selvisi säikähdyksellä.

Tapauksesta on jo useampi vuosi aikaa, ja Tervot asuivat talossa, jossa oli nykyaikainen automaattihissi.

Kaikki koirat eivät ole yhtä onnekkaita kuin Uula: Suomessa kuolee vuosittain noin 10 koiraa hissitapaturmien, vuoksi ja niin sanottuja läheltä piti -tilanteita sattuu arvion mukaan noin 30.

- Tämä on karkea arvio. Sen lisäksi vuosittain tapahtuu paljon sellaisia tapauksia, joista ei saada tietoa, Turvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) hissiturvallisuuteen erikoistunut johtava asiantuntija Antti Savola kertoo.

Tukesin tietojen lisäksi pelastuslaitos hälytetään vuosittain ainakin 10 sellaiseen tehtävään, jossa koiran hihna on jäänyt hissin oven väliin. Osin tilastoissa voi olla samoja tapauksia.

Hissiyhtiö Koneen markkinointi- ja viestintäpäällikkö Jussi Haapkylän mukaan suurin yksittäinen onnettomuuksiin johtava tekijä on ihmisen huomion herpaantuminen - usein kännykän takia.

Vanhanaikaiset hissit turvallisempia koiralle

Vaaratilanne koiran ja hissin kanssa syntyy silloin, kun koira ja ihminen joutuvat eri puolelle hissin ovia. Mahdollisuuksia siihen on monia.

Hissidirektiivin tullessa voimaan vuonna 1999 Suomessa alettiin asentaa hissejä, joissa on liukuovet. Tämä mahdollisti ovien automatiikan ja sitä myötä sen, että koira voi huomaamattomammin livahtaa hissiin tai sieltä pois.

Tukesin Antti Savolan mukaan liukuovet paransivat yleisesti turvallisuutta, mutta koirien turvallisuus heikkeni.

Hihnalla on väliä

Vaikka vanhemmat hissit ovat usein koiran kannalta turvallisempia, on uudempiin hisseihin kehitelty turvamekanismiksi valoverho. Sekään ei kuitenkaan aina takaa turvallista matkaa koiralle. Valoverho pystyy havaitsemaan halkaisijaltaan vain yli 50 millimetrin esteet.

- Modernikaan valoverho tunnistaa harvoin ovien väliin jäänyttä ohutta hihnaa, hissiyhtiö Koneen markkinointi- ja viestintäpäällikkö Jussi Haapkylä kertoo.

Tosin joissain tapauksissa hihnalla on väliä.

Fleksissä naru voi olla vain muutaman millin levyinen, joten silloin valoverho tunnistaa sen vielä huonommin kuin esimerkiksi muutaman sentin levyisen kangas- tai nahkahihnan.

Mikäli pahin skenaario tapahtuu, eli koira jää eri puolelle hissiä hissin ovia kuin ihminen, kannattaa yrittää nakata talutin kädestään samalle puolelle koiran kanssa.

Antti Savola kertoo, että myös tapaturmatilanteessa fleksi on huonompi kuin niin sanottu tavallinen hihna: ovien mentyä kiinni ja hissikorin lähdettyä liikkeelle tavallisen hihnan käsilenkki saattaa mahtua menemään ovien raosta koiran puolelle, kun taas fleksi mahtuu huonosti.

- Fleksissä koira pääsee myös helpommin livahtamaan monen metrin päähän, kun hihna kelautuu auki.

Rinnakkain hissiin

Koiran kanssa hissiin turvallisesti meneminen ja sieltä pois tuleminen ei ole rakettitiedettä. Kuitenkin hissiturvallisuuteen erikoistuneen johtavan asiantuntijan Antti Savolan mukaan ihmiset osaavat harvoin ajatella mahdollista vaaratilannetta.

Mikäli vaaraa ei ole omalle kohdalle sattunut, saatetaan hissiin mennä huolimattomasti koiran kanssa.

- Koiran omistaja ei välttämättä ehdi ymmärtää sitä, että tilanne on vaarallinen. Etenkin jos ovet alkavat sulkeutua, niin siinä ei ole paljoa aikaa toimia, Savola sanoo.

Koiran kanssa hissillä kulkiessa on hyvä muistaa kaksi asiaa: pidä talutushihna lyhyenä ja mene koiran kanssa rinnatusten hissiin sekä hissistä ulos. On myös hyvä varmistaa, että koiran häntä pääsee hissiin perille asti.
Millaisia vaaratilanteita sinulle on käynyt lemmikkisi kanssa? Keskustele aiheesta sunnuntaihin kello 23.00:een saakka!
Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomessa kuolee vuosittain kymmenen koiraa hissionnettomuuksissa - usein syynä taluttajan some-hetki

# data[].attributes.attachment_link.description
Uudet automaattihissit ovat koiran kannalta vaarallisempia kuin vanhat hissit. Kajaanilaiset Erkki ja Auli Tervo olivat palaamassa lenkiltä koiransa Uulan kanssa. Perheen vilkasliikkeinen bretoni livahti edeltä kerrostalon hissiin, ja joku tilasi samalla hetkellä hissin toiseen kerrokseen. Hissin ovi ei tunnistanut koiran fleksiä, vaan ovi meni kiinni ja hissi lähti nousemaan ylös.

# data[].attributes.body
Tiia Oona J. , Maija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kokkolassa turkistarhaa pitävä kiinalainen pyytää pohjalaistarhaajien mielestä ketuista myös liian kovaa hintaa.

Pohjalaisten turkistarhaajien ostotarjous kiinalaistarhaajan siniketuista ei ole johtanut kauppoihin Kokkolassa.

Kiinalaisomisteinen tarha nousi kohun keskiöön kuukausi sitten, kun se aikoi kuljettaa 2 500 siitoskettua Kokkolasta Kiinaan.

Pohjalaistarhaajat järjestivät laajat protestit kuljetuksia vastaan tarhan läheisyydessä. Lopulta operaatio peruuntui, eikä syytä vieläkään tiedetä.

Tarhan ketuista kirjallisen ostotarjouksen teki kolme pohjalaista turkisalan yhdistystä.

Rannikon Turkistarhaajien puheenjohtajan Arto Isopahkalan mukaan kaupat ovat toistaiseksi jäissä, koska kiinalaistarhaaja ei suostu kertomaan eläinten alkuperää.

Hän on kuitenkin valmis myymään ketut.

- Halusimme tietää, miltä suomalaistarhoilta eläimiä on kiinalaistilalle myyty. Samalla saisimme tietää, mitkä tilat ovat rikkoneet alan sertifikaattisääntöjä myytyään eläimiä ilman laatutodistusta toimivalle tilalle, kertoo Isopahkala.

Myös hinta on esteenä kauppojen synnylle. Isopahkalan mukaan pyyntihinta on liian korkea.

- Kiinalaisomistaja pyysi yhdestä eläimestä 300 euroa. Tällä hetkellä sinikettujen hintataso on uroksista noin 150 euroa ja naaraista noin 40 euroa, sanoo Isopahkala.

Kiinalaistarhalla ei ole turkisalan laatutodistusta, minkä vuoksi rehutoimitukset tarhalle lakkasivat reilu viikko sitten. Normaalikäytännön mukaan tila on nyt valvontaeläinlääkärien valvonnassa. He seuraavat, että eläimet hoidetaan asianmukaisesti ja ne saavat ruokaa.

Kokkolassa sijaitsevalla kiinalaistarhalla on myös ruokaviraston lupa valmistaa itse rehua.
Lue myös: Pohjalaiset jättivät kiinalaistarhaajalle ostotarjouksen kohun keskelle joutuneista siniketuista Kruunupyyläinen rehuvalmistaja lakkaa toimittamasta ruokaa kiinalaisomistajan turkistarhalle Kokkolaan Turkiseläinten vienti ulkomaille jakaa alueen kansanedustajia: iso osa kieltäisi, mutta tunnistaa vaikeudet Eläviä kettuja on viety säännöllisesti Kiinaan koko 2000-luvun ajan - yhteistyö pahimman kilpailijan kanssa on turkisalalle kipeä ja kimurantti asia Sinikettujen kuljetusautot lähtivät tyhjinä kokkolalaistarhalta - kettujen vientiä Kiinaan protestoineet tarhaajat: "Eivät ketut täältä ihan helpolla lähde"
Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Kohun keskelle joutuneista siniketuista ei syntynyt vielä kauppoja - Kiinalaistarhaaja on valmis myymään, osto tyssäsi eläinten alkuperään

# data[].attributes.attachment_link.description
Kokkolassa turkistarhaa pitävä kiinalainen pyytää pohjalaistarhaajien mielestä ketuista myös liian kovaa hintaa. Pohjalaisten turkistarhaajien ostotarjous kiinalaistarhaajan siniketuista ei ole johtanut kauppoihin Kokkolassa. Kiinalaisomisteinen tarha nousi kohun keskiöön kuukausi sitten, kun se aikoi kuljettaa 2 500 siitoskettua Kokkolasta Kiinaan. Pohjalaistarhaajat järjestivät laajat protestit kuljetuksia vastaan tarhan läheisyydessä. Lopulta operaatio peruuntui, eikä syytä vieläkään tiedetä.

# data[].attributes.body
Feeli, Jesper, Roni, Akseli, Aleksi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Moottorikelkka- ja maastomonkijäonnettomuudet ovat kasvaneet Lapissa. Lapin pelastuslaitoksen mukaan viidessä vuodessa maastoliikenneonnettomuuksien määrä on tuplaantunut. Myös eläinten pelastustehtävät lisääntyivät merkittävästi.

Lapin pelastuslaitoksella oli viime vuonna 4187 tehtävää. Tehtävien määrä väheni edellisestä vuodesta reilulla 250:llä.

Tulipaloissa kuoli viime vuonna kuusi ihmistä Lapin pelastuslaitoksen alueella. Kaikkiaan erilaisissa onnettomuuksissa kuoli ensitietojen mukaan 31 henkilöä. Vakavasti loukkaantuneita oli 91 sekä lievästi loukkaantuneita 671.

Automaattiset paloilmoitukset teettävät edelleen töitä

Onnettomuustyypeittäin suurimpana tehtävätyyppinä säilyivät automaattisten paloilmoittimien tarkastus- ja varmistustehtävät, joita oli 855. Laskua edelliseen vuoteen on muutamia kymmeniä.

Paloilmoittimien tarkastus- ja varmistustehtävät ovat viime vuosina vähentyneet pelastuslain mahdollistaman laskutusmenettelyn ja tehostuneen neuvonnan myötä. Viisi vuotta sitten paloilmoittimien tarkistus- ja varmistustehtäviä oli reilusti yli tuhat.

Lapissa törttöillään maastossa

Toiseksi suurimpana tehtävätyyppinä oli liikenneonnettomuudet, jotka työllistivät pelastuslaitosta 812 kertaa. Maastoliikenneonnettomuuksien määrä on Lapissa kasvanut tasaisesti ja viiden vuoden takaiseen maastoliikenneonnettomuuksien määrä on tuplaantunut.

Myös ensivastetoiminta työllisti palokuntia. Jokaisessa Lapin kunnassa tapahtuvan ensivastetoiminnan avulla pyritään tavoittamaan äkillisesti ja vakavasti sairastunut tai loukkaantunut henkilö mahdollisimman nopeasti ja aloittamaan hänen hoitamisensa jo ennen ambulanssin saapumista.

Myös eläinten pelastustehtävät lisääntyivät merkittävästi. Tehtäviä oli 78 kun edellisenä vuonna tehtävien lukumäärä jäi hieman alle viiteenkymmeneen. Pelastuslaitosta työllistivät erityisesti loppuvuoden lukuisat porojen jäistä pelastamistehtävät.

Märkä kesä säästi maastopaloilta

Rakennuspaloja ja rakennuspalovaaroja oli edellisvuotta vähemmän. Rakennuspalovaaraksi tilastoidaan tilanteet, joissa palokunnan kohteeseen tullessa palo ei eri syistä johtuen ole ehtinyt levitä rakenteisiin ja irtaimistoon.

Erilaisia ihmisten pelastustehtäviä oli yhteensä 276, joista lähes kolmannes oli maastopelastustehtäviä. Maastopelastustehtäviksi luetaan esimerkiksi ihmisen pelastaminen luonnossa tapahtuneen tapaturman, uupumuksen tai muun sellaisen johdosta sekä ihmisen pelastaminen saaresta veneen rikkoutumisen johdosta. Vesipelastustehtäviä oli 31 ja vikaantuneista hisseistä vapautettiin ihmisiä 36 kertaa.

Sateinen kesä näkyi merkittävästi maastopalojen vähentymisenä. Maastopaloja oli 53. Kuuden viimeisen vuoden aikana maastopalojen määrä on vaihdellut viidestäkymmenestä reiluun kahteen sataan.

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Jäihin pudonneet porot työllistivät pelastuslaitosta Lapissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Moottorikelkka- ja maastomonkijäonnettomuudet ovat kasvaneet Lapissa. Lapin pelastuslaitoksen mukaan viidessä vuodessa maastoliikenneonnettomuuksien määrä on tuplaantunut. Myös eläinten pelastustehtävät lisääntyivät merkittävästi. Lapin pelastuslaitoksella oli viime vuonna 4187 tehtävää. Tehtävien määrä väheni edellisestä vuodesta reilulla 250:llä. Tulipaloissa kuoli viime vuonna kuusi ihmistä Lapin pelastuslaitoksen alueella. Kaikkiaan erilaisissa onnettomuuksissa kuoli ensitietojen mukaan 31 henkilöä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fasaaneja kasvatetaan yhä enemmän metsästyskoirien harjoituslinnuiksi - yhdelle tärkeä harrastus on toiselle eläinrääkkäystä

# data[].attributes.body
Tiia, Oona J. ,Maija

# data[].attributes.attachment_link.title
Fasaaneja kasvatetaan yhä enemmän metsästyskoirien harjoituslinnuiksi - yhdelle tärkeä harrastus on toiselle eläinrääkkäystä

# data[].attributes.body
Ella, Jenna, Maria ja Siina

# data[].attributes.attachment_link.title
Maatilalta löydettiin kymmeniä kuolleita eläimiä: Poliisi tutkii törkeää eläinsuojelurikosta Itä-Lapissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Itä-Lapissa sijaitsevalla maatilalla on kuollut huomattava määrä eläimiä hoidon laiminlyönnin vuoksi, kertoo poliisi.