# data[].attributes.headline
Dagens tema: Kerneopgaven og praktikvejlederens rolle

# data[].attributes.subject
Dagens tema: Kerneopgaven og praktikvejlederens rolle

# data[].attributes.body
Phd af Jan Bisgaard

# data[].attributes.attachment_link.title
SOSU-elever falder fra dobbelt så ofte som andre erhvervsskoleelever

# data[].attributes.attachment_link.description
Over 14 procent af eleverne på SOSU-uddannelserne er stoppet efter tre måneder på hovedforløbet. Det er dobbelt så mange som eleverne på de øvrige erhvervsuddannelser. Det store frafald er ekstra ærgerligt på grund af den store rekrutteringsudfordring på området.

# data[].attributes.body
- kerneopgaven

# data[].attributes.attachment_link.title
Oplæg ved Lotte Darsø - Innovationspædagogik og kreativitet

# data[].attributes.headline
Fjernundervisning til den 25/9: artikel om Innovation

# data[].attributes.subject
Fjernundervisning til den 25/9: artikel om Innovation

# data[].attributes.body
Bogens hjemmeside

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Cand.mag. Kirsten Hyldahl Pedersen

Abstract
Efter publiceringen af artiklen "The Power of Feedback" i 2007 har interessen for John Hatties feedbackmodel bredt sig globalt på skoler og uddannelsesinstitutioner. Det har resulteret i Hatties seneste bog Synlig læring - for lærere (Hattie: 2013), hvor han beskriver hvordan modellen kan implementeres i alle klasseværelser verden over. Artiklen beskriver principperne for Hatties feedbackmodel, og hvilken betydning implementeringen af modellen kan have for skolerne i Danmark.

Hvordan øges læring i skolen?
Folkeskolen i Danmark er i dag præget af en evalueringskultur, der i høj grad har sine rødder i den tidligere VK-regeringens reaktion på folkeskolens dårlige placering i PISA-undersøgelsen i 2003 (Aarsland: 2005). For at øge elevernes læringsudbytte i skolen vedtog politikkerne en stramning af evalueringskulturen, der blandt andet medførte indførelsen af nationale test, elevplaner og offentliggørelse af afgangsklassernes eksamensgennemsnit. Disse tiltag peger på en forventning om, at resultatfokusering vil øge elevernes læringsudbytte. Ifølge den amerikanske professor James Popham, findes der imidlertid ikke evidens for, at summative tiltag, som f.eks. systematisk anvendelse af nationale test, øger elevernes læring (Popham: 2008). Derimod viser flere studier, ifølge det engelske forskningsprojekt "Inside The Black Box", at en systematisk anvendelse af kommunikation, i form af feedback, kan øge læringsudbyttet, især hos svage elever. (Slemmen: 2012)

Hvad er effektiv feedback?
Feedback er et bredt begreb, der ofte sammenkobles med ord som tilbagemeldinger og evaluering (Kirkegaard & Pedersen: 2012). Feedback kan både omhandle kommunikative evalueringsformer som hints, ros, korrektion, kommentarer, karakterer mv. så spørgsmålet er, hvordan defineres feedback, hvis det skal fungere som en effektiv kommunikationsstrategi?
Den newzealandske professor John A. C. Hattie besvarer dette spørgsmål med udgangspunkt i hans omfangsrige forskningsprojekt, der indeholder mere end 900 metaanalyser. Hattie har med udgangspunkt i forskellige effektstørrelser, der relaterer til feedback, defineret effektiv feedback ved hjælp af en feedbackmodel (Hattie & Timperly: 2009). Hattie, der udarbejder feedbackmodellen i samarbejde med sin kollega professor Helen Timperly, designer modellen med udgangspunkt i de effektstørrelser, der ligger inden for de tres mest effektive i Hatties synteser af metaanalyser (Hattie: 2013, Pedersen: 2012). Modellens formål er, at reducere afstanden mellem elevernes nuværende forståelse og deres læringsmål ved at bibringe effektiv feedback (Hattie & Timperly: 2009).

Fejl skal bydes velkommen
Hattie har afholdt en lang række workshops på skoler i Australien og på New Zealand, hvor feedbackmodellen er blevet implementeret med henblik på at øge elevernes læringsudbytte. Feedbackmodellen er baseret på principper for synlig læring. Et af disse principper karakteriserer blandt andet et læringsmiljø, hvor fejl bydes velkommen, da fejl skaber potentielle akkommodationsmuligheder og dermed er nøglen til videre læring (Hattie: 2009). Dette gælder ikke blot eleverne, men også lærerne. Det er derfor vigtigt, at ledelsen fokuserer på at skabe et miljø, hvor lærerne ligeledes føler sig trygge. Dette er nødvendigt for, at lærerne kan lære om deres egen undervisning fra ledelsen, kollegaerne og ikke mindst af deres egne fejl og succesoplevelser. Herudover er det centralt, at se læring gennem elevernes øjne og anvende denne viden til at planlægge undervisningen fremadrettet (Hattie: 2012).

Bevidstgørelse af praksis
For at øge det faglige læringsudbytte i skolen er det nødvendigt at understøtte en bevidstgørelse i skolens praksis. Implementeringen af feedbackmodellen giver et fælles afsæt og begrebsapparat for ledelse, lærere, pædagoger og elever. I denne sammenhæng er en fælles bevidstgørelse omkring vigtigheden af at eksplicitere læringsmål helt central for at øge læringsudbyttet hos eleverne. Der er således tale om en bevidst praksis, der søger mod at mestre målene, hvor deltagerne er aktive i læringsaktiviterne og feedback i stor udstrækning bliver givet og søgt.

Synlige læringsmål
I følge Hatties feedbackmodel er feedback kun effektiv, hvis den knyttes til et eksplicit læringsmål. Målet med undervisningen skal derfor være klart, tydeligt og synligt for eleverne, så de kan sætte sig ind i og forstå målet.
Ofte er elevers skoleoplevelse karakteriseret ved en følelse af afmagt i undervisningen og i forhold til deres egen læreproces. Hattie sammenligner det med, hvis han blev bedt om at sætte sig ind i din bil og køre på ubestemt tid, og han først vil fortælle dig, når du er ankommet (hvis du overhovedet ankommer) (Hattie: 2013). Det er netop denne oplevelse, der gør sig gældende, når eleverne ikke kan se målet med undervisningen og derfor ikke ved, hvor de er på vej hen. Ved at indføre klare og synlige mål i skolens undervisning, er der mulighed for at kommunikere om, og dermed opnå bevidsthed om, i hvor høj grad det udfordrende mål er opfyldt. Det giver eleverne mulighed for at lære at tage medansvar for deres egen læring og udvikle en tro på forventning om mestring.

Feedbackspørgsmålene
Det er dog ikke tilstrækkeligt at opsætte tydelige mål for elevernes læring, hvis feedback skal være effektiv. Feedback skal opfattes som den generator, der hjælper eleven videre i læreprocessen mod læringsmålet. Ifølge Hatties Feedbackmodel er der tre grundlæggende feedbackspørgsmål, der skal besvares

1. Feed Up - Hvor er jeg på vej hen? (målet)

2. Feed Back - Hvor er jeg i læreprocessen mod målet?

3. Feed Forward - Hvad er næste skridt mod målet?.

Feed Up knytter sig til målet for læreprocessen og hjælper til, at eleven altid ved, hvor vedkommende er på vej hen. Feed Back understøtter viden om, hvor eleverne er i læreprocessen og dermed elevens nuværende forståelse. Disse to feedbackspørgsmål er forudsætninger for, at Feed Forward kan blive så specificeret og effektiv så muligt. Dette skyldes, at Feed Forward omhandler, hvordan eleven stilladseres sikkert videre i læreprocessen mod målet. Spørgsmålene kan også anvendes på lærerens egen undervisningsplaner og dermed styrke de faglige og didaktiske refleksioner omkring målopnåelsen i årsplanenerne (Hattie: 2013).

Feedbackniveauerne
Hensigten med feedbackmodellen er ikke blot at reducere afstanden mellem elevens faglige viden og vedkommendes faglige mål. Modellen sigter også mod at støtte elevens udvikling fra novice til kompetent elev (Hattie: 2009). Det betyder, at der lægges vægt på elevrollens udvikling fra afhængig til selvstændig. Det vil sige, at den feedback som bibringes skal sigte mod, at eleven gradvist kan overtage mere ansvar for sin læreproces. Stilladseringen af elevens læreproces aftager således i takt med, at eleven udvikler selvregulerende færdigheder. Denne udviklingsproces understøttes ved, at knytte feedbackspørgsmålene mod tre niveauer:

1. Feedback på opgaveniveauet omhandler de mere overfladiske fakta ved opgaven og fokuserer således på elevens viden og indholdet i læringsopgaven.

2. Feedback på procesniveauet går et trin dybere ned til de underliggende strategier, som kommer til udtryk i læreprocessen. Det omhandler således elevens tilgang til læringsstoffet.

3. Feedback på selvreguleringsniveauet fokuserer på at skabe refleksion og selvevaluering hos eleven og understøtter derved metakognitive strategier.

Det centrale er her at ramme den rigtige læringsfase i sin feedback og vide, hvornår feedbacken skal fade ud, og hvornår eleven kan tage mere ansvar (Hattie: 2013). Hatties feedbackmodel læner sig således op af en formativ kommunikation mellem deltagerne, der fokuserer på den enkelte elevs læreproces mod målet. Ligeledes kan modellen understøtte en kompetencefremmende didaktik på skolen, der sigter mod at udvikle elevernes selvregulering, så de selvstændigt kan anvende deres viden og færdigheder i forskellige sammenhænge og efterleve kompetencemålene i Fælles Mål.

Test - ikke en dårlig metode
Hatties definition af effektiv feedback er på mange måder anderledes end den feedback, der anvendes i skolernes praksis i dag. I overbygningen er feedback ofte karakteriseret ved symbolkommunikation i form af karakterer. Problematikken opstår i de tilfælde, hvor karakteren står alene og bliver anvendt som en statement af den enkelte elev. Det er en af grundene til, at mange svage elever, i stedet for at få forøget deres forventning om mestring, stempler sig selv som "fiaskoer", hvilket i høj grad mindsker deres lærelyst (Broadfoot: 2007). Desuden giver en karakter alene ikke eleven en effektiv Feed Forward, som vedkommende aktivt kan arbejde videre med i læreprocessen. Det betyder dog ikke, at test og prøver er ineffektive. I følge Hattie er det den måde, hvorpå test og prøver bliver anvendt fremadrettet, der afgør feedbackens effektivitet. Test er en udmærket metode til at bibringe Feed Back omkring, hvilke faglige huller eleven har. Men den viden, som testen eller prøven giver, skal anvendes fremadrettet, således at undervisningen tilrettelægges på en sådan måde, at den tager hånd om elevens faglige huller. Yderligere skal eleven modtage en konkret og håndterbar Feed Forward, som besvarer spørgsmålet om, hvad der er næste skidt i elevens læreproces. Hatties feedbackmodel opsætter således rammer for læreprocessen, hvor test også kan være med til at skabe væsentlige læringsmuligheder for den enkelte elev, hvis de bruges med omtanke og opfølges af kvalificeret Feed Forward (Hattie: 2013).

Afrunding
Hatties feedbackmodel repræsenterer et langt mere procesorienteret syn på evaluering end den resultatorienterede evalueringskultur, som de danske folkeskoler er præget af i dag. Som skoleleder kan man vælge at se feedbackmodellen som et alternativ eller et supplement til den kultur og det miljø, der gør sig gældende på den enkelte skole. Implementeringen af modellen øger målfokuseringen på skolen og gør aktiviteter for aktivitetens skyld illegitim. Det skyldes, at der fokuseres på, at læringsaktiviteterne skal føre til målet for læringen. Ligeledes medfører dette en klar, synlig og målrettet kommunikationsform mellem ledelse, lærere, elever og forældre. Den givne feedback bliver koncentreret og fokuseret med henblik på at øge læring ved at tage udgangspunkt i læringsmålet, og hvor vedkommende befinder i forhold til dette. Ligeledes understøtter modellen udviklingen af selvreguleret læring og dermed selvstændigheden og refleksionen i læreprocessen. Principperne for feedbackmodellen kan på længere sigt attribueres til kommunikationen mellem skolens ledelse og lærere ved, at knytte modellens principper til MUS-samtaler og pædagogiske rådsmøder. Dette vil ligeledes understøtte en mere effektiv kommunikation med og mellem skolens pædagoger og lærerkollegium.

Referencer
Broadfoot, P. (2007). An Introduction to Assessment. New York: Continuum International Publishing Group.

Hattie, J. A. (2009). Visible Learning a synthesis of over 800 meta-analysis relating to achievement. Oxon: Routledge.

Hattie, J. A. (2013). Synlig læring - for lærere. Frederikshavn: Dafolo.

Hattie, J. A., Timperly, H. (2007). "The Power of Feedback". Review of Educational Research,1, 81-112

Kirkegaard, P. O., Pedersen K. H. (2012) Evalueringsrapport. Pilotprojekt om feedback som vurdering for læring I Skive Kommune. University College Nordjylland.

Pedersen, K. H (2012) En introduktion til John Hatties forskning og feedbackmodel. Danmark: Gopublish

Popham, W. J. (2008). Transformative Assessment. Alexandra USA: Association for Supervision and Curriculum Development.

Slemmen, T. (2012). Vurdering for læring i klasserummet. Frederikshavn: Dafolo A/S

Aarsland, L. (2005). "PISA fejlstempler danske elever". Politiken d. 20.02.05: http://politiken.dk/
indland/ECE106624/pisa-fejlstempler-danske-elever/ Lokaliseret 14 februar 2012.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Cand.mag. Kirsten Hyldahl Pedersen Abstract Efter publiceringen af artiklen "The Power of Feedback" i 2007 har interessen for John Hatties feedbackmodel bredt sig globalt på skoler og uddannelsesinstitutioner. Det har resulteret i Hatties seneste bog Synlig læring - for lærere (Hattie: 2013), hvor han beskriver hvordan modellen kan implementeres i alle klasseværelser verden over.

# data[].attributes.body
Øvelse

# data[].attributes.headline
Dagens tema: kollegial supervision og konflikthåndtering

# data[].attributes.subject
Dagens tema: kollegial supervision og konflikthåndtering

# data[].attributes.body
Innovationsdiamanten

# data[].attributes.body
Husk skal udfyldes og sendes til Nja@sopu.dk senest kl 16.00

# data[].attributes.headline
Oplæg konflikter og kollegial supervision

# data[].attributes.subject
Oplæg konflikter og kollegial supervision

# data[].attributes.headline
Dagens tema: fjernundervisning - undersøg din praksis

# data[].attributes.subject
Dagens tema: fjernundervisning - undersøg din praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
John Hattie er professor og leder af Melbourne Education Research Institute på University of Melbourne, Australien, og hædersprofessor på University of Auckland, New Zealand.

# data[].attributes.headline
Dagens tema: facilitering af læringsprocesser

# data[].attributes.subject
Dagens tema: facilitering af læringsprocesser

# data[].attributes.attachment_link.title
Praktikmål for social og sundhedshjælper

# data[].attributes.headline
Kildehenvisning til tekst om Kolbs læringscirkel

# data[].attributes.subject
Kildehenvisning til tekst om Kolbs læringscirkel

# data[].attributes.body
refleksion og læring - kompetenceudvikling i arbejdslivet
Af Bjarne Wahlgren, Steen Hoyrup og flere

# data[].attributes.body
https://www.lederweb.dk/strategi/organisationsudvikling/artikel/79552/hold-en-open-space-konference-nar-afdelingen-tranger-til-en-falles-debat

# data[].attributes.body
Kreativ procesledelse - Brainstorm øvelser

# data[].attributes.attachment_link.title
Modul 1 dag 3. Facilitering af læreprocesser

# data[].attributes.attachment_link.title
Modul 1 dag 3. Perspektiver på uddannelse elever samarbejde og

# data[].attributes.body
- tjek

# data[].attributes.attachment_link.title
Oplæg 10 sep 2018 praktikvejlederkursus Anne

# data[].attributes.headline
Fjernundervisning fra den 24/9 - tag hånd om konflikter

# data[].attributes.subject
Fjernundervisning fra den 24/9 - tag hånd om konflikter

# data[].attributes.headline
Dagens tema: læring, feed back og evaluering

# data[].attributes.subject
Dagens tema: læring, feed back og evaluering