# data[].attributes.body
Tehtävä 1:
Mitä muutoksia ja jatkuvuuksia työväestön elämässä oli 1600-luvulla?

# data[].attributes.headline
Oheinen kuvaus vuosilta 1695–1696 kertoo paljon siitä tilanteesta, jossa tavallinen rahvas tuolloin eli:”Vuosina 1695 ja 1696 pakkanen pani kaiken viljan koko Pohjanmaalla niin että sen kurjuutta ei voi sanoin kuvata. Yksi viljatynnyri myytiin 32 taalarilla ja joskus kalliimmalla, vaikkakaan ei tynnyreittäin vaan vakoittain ja kapoittain, sekin suurten rukousten ja kyyneleitten avulla. Monet papistosta söivät pettua ja olkia, katajanmarjoja käytettiin juomaksi. Monet ihmiset, missä he olivatkin, kuolivat nälkään; Kajaanissa lapset söivät vanhempiaan. Eläinten raadot ja muu sanoin kuvaamaton olivat köyhien ainoa ruoka. He vaeltelivat ympäriinsä ja kerjäsivät niin että joskus päivittäin talossa oli heitä 70. Tästä aiheutui niin vakavaa sairautta, että 30 ja enemmänkin pantiin yhteen hautaan.”

# data[].attributes.subject
Oheinen kuvaus vuosilta 1695–1696 kertoo paljon siitä tilanteesta, jossa tavallinen rahvas tuolloin eli:”Vuosina 1695 ja 1696 pakkanen pani kaiken viljan koko Pohjanmaalla niin että sen kurjuutta ei voi sanoin kuvata. Yksi viljatynnyri myytiin 32 taalarilla ja joskus kalliimmalla, vaikkakaan ei tynnyreittäin vaan vakoittain ja kapoittain, sekin suurten rukousten ja kyyneleitten avulla. Monet papistosta söivät pettua ja olkia, katajanmarjoja käytettiin juomaksi. Monet ihmiset, missä he olivatkin, kuolivat nälkään; Kajaanissa lapset söivät vanhempiaan. Eläinten raadot ja muu sanoin kuvaamaton olivat köyhien ainoa ruoka. He vaeltelivat ympäriinsä ja kerjäsivät niin että joskus päivittäin talossa oli heitä 70. Tästä aiheutui niin vakavaa sairautta, että 30 ja enemmänkin pantiin yhteen hautaan.”

# data[].attributes.body
Tuttu Suvivirsi saa aivan uutta sisältöä, kun tulee ajatelleeksi, että se otettiin suomalaiseen virsikirjaan vuonna 1701. Silloisille suomalaisille virren sanat, joissa laiho lainehtii laaksoissa, merkitsivät aivan jotain muuta kuin nykypäivän suomalaisille. Kyse ei ollut vain kesän iloista, vaan elämästä ja kuolemasta.

# data[].attributes.body
Tehtävä 2:
Vastaa kysymyksiin käyttäen apuna oppikirjaa ja internetiä.

A. Mitkä tekijät selittävät suurten kuolonvuosien tapahtumista?
B. Mitä nimitys "suuret kuolonvuodet" tapahtumasta kertoo?
C. Mitä seurauksia suurilla kuolonvuosilla oli yhteiskunnallisesti?

# data[].attributes.body
Kreivi Brahe odotti, että yliopiston avulla ”istutettaisiin kansaan oikea jumalanpelko, kunniallisuus, kunto, hyveet, luvalliset elinkeinot ja kaikenlainen hyvä elämä” myös täällä.

# data[].attributes.body
TEHTÄVÄ 3.

A. Miten koulutusmahdollisuudet kehittyivät Suomessa 1600-luvulla?
B. Miksi koulutusmahdollisuuksia haluttiin kehittää?

Suomen alueen ensimmäisen yliopisto, Turun akatemian, avajaisia vietettiin juhlallisin menoin 15.7.1640. Näin tilaisuutta kuvaa Zacharias Topelius Maamme kirjassaan:

”Se oli kaunis kesäpäivä. Koko Turku oli kukilla kaunistettuna, ja Aurajoki oli liputettuja laivoja täynnä. Suuressa, loistavassa juhlakulkueessa lähdettiin kello 7 aamulla Turun linnasta akatemiataloon, jossa kreivi Braahe ja piispa pitivät puheita. Sitten oli jumalanpalvelus tuomiokirkossa ja senjälkeen muita juhlallisuuksia. Vanha Turku tunsi uudestaan nuortuneensa; soitantoa esitettiin, tykit paukkuivat. torvet raikuivat ja kansa kajahutteli iloisia eläköön-huutoja.”

3. Pohdi, mikä oli Turun Akatemian merkitys suomalaiselle sivistykselle omana aikanaan.

# data[].attributes.body
TEHTÄVÄ 4.

A. Miten valtion heikentynyt taloustilanne vaikutti kirkon toimintaan 1600-luvulla?

B. Mitä tarkoitetaan puhdasoppisuuden kaudella ja mitä seurauksia sillä oli yksilölle tai yhteiskunnalle? Löydätkö kehityskulkuja, jotka ovat nähtävissä myös nyky-Suomessa?