# data[].attributes.body
Når der sker noget spænende i en film, så bliver lyden spændings fuld, og det samme sker når det er en uhyggelig scene, så sætter man noget mere dystert musik ind

# data[].attributes.body
Musik bruges som reglt i film når det har noget med stemningen og handlingen at gør som fx. når der sker noget trist kommer der trist musik eller noget spændende er der spændende musik

# data[].attributes.attachment_link.description
27 fascinerende fotos i fugleperspektiv - se verden fra oven | Skyscanner

# data[].attributes.body
Farver i kortfilm viser for det meste hvilken stemning der er og hvilken slags person man er

# data[].attributes.body
Kamerabevægelse kan gøre meget for film det kan have et specielt udtryk og kan gøre noget for en stemning. Det kan gøre meget at kameraet bevæger sig eller ikke gør. Kameraet kan bevæge sig på den måde som vi mennesker også bevæger os på.

Kameravinkler:
Frøperspektiv er hvor man ser tingene nedefra.
Fugleperspektiv:

Fugleperspektiv er hvor man ser noget oppefra.
Normalperspektiv:
Normalperspektiv er hvor man ser på tingene ligesom os mennesker gør.

# data[].attributes.body
Billedbeskæring:
Et udsnit fra den filmede virkelighed. Der er 6 forskellige billedbeskæringer.
-Supertotal
-Total
-Halvtotal
-Halvnær
-Nærbillede

Billedkomposition:
Dybde i billedet. Et billede med dybde er mere interresant at kigge på.  Det kan bruges til at føre tilskuernes blik et bestemt sted på billedet.

Billedstil:
Billedestil er hvordan filmen ser ud. Der er forskellige "stile" af film. Inklusiv genre osv. En stil af en film kan fx være: Sørgelig, kedelig osv.

# data[].attributes.body
Klipning af en film er når forskellige indstillinger klippes sammen.

Man kan klippe hurtigt, langsomt, mellem personer, mellem tid og sted

Brugen af filmklipning bruges til:
- at skabe spænding eller    fordybelse
- at skabe en følelse
- at kreere en følelse af 'tid'

Filmisk tid
- Filmens tid

Kontinuiteten fastholdes ved at klippe regelmæssigt og overholde filmkoderne:

# data[].attributes.body
En kortfilm er ofte dokumentarisk, eksperimental eller animeret.

En kortfilm sammenlignes i stil ofte med et digt. Kort og klart.

Filmen omhandler en enkelt hændelse, som fx kan være en øjeblikssituation, stemninger i et landskab eller den mere dokumentariske form, som fx ved at følge tilblivelsen af et bestemt redskab, eller et håndværk.

Der er oftest kun en eller få medvirkende i filmen. Disse karakterer er stærke og handlende personer i fortællingen.

Talesproget er komprimeret og kortfattet, og når sproget bruges er det oftest personspecifikke, persondefinerende og persondifferentierende.

I en kortfilm behandles der ikke nødvendigvis nogle konflikter, som der gøres på samme måde i en spillefilm.

Der lægges ofte meget vægt på billedsiden i en kortfilm, da det er her størstedelen af fortællingen sker. Der arbejdes derfor meget med det filmtekniske og de filmsproglige virkemidler.

Filmens budskab formidles ofte ved enkelhed i udtrykket.

Personerne i kortfilmen udvikler sig ikke nødvendighed, da der ikke er plads (tid) til dette.

Personerne formidler ofte noget eksistentielt, der vedkommer os.

# data[].attributes.headline
DE 7 PARAMETERE FOR AT LAVE DEN BEDSTE KORTFILM

# data[].attributes.subject
DE 7 PARAMETERE FOR AT LAVE DEN BEDSTE KORTFILM

# data[].attributes.body
De syv parametre:

Richard Raskins har lavet “de syv parametre”, der definerer hvad en god kortfilm er:

1.    De bedste kortfilm har kun én hovedkarakter, og det er hans eller hendes historie, der er det centrale i filmen, og som instruktøren ønsker at fortælle.

2.    De bedste dramatiske øjeblikke skabes af personer, som træffer meningsfyldte valg i samspil med andre.

3.    Vi skal inden for de første få minutter kende vores hovedkarakter, og den eller de konflikter, historien er bygget på.

4.    Filmens handling bør være lige så spændende for hørelsen som for synet.

5.    I en del kortfilm spiller en ting en central rolle i historien.

6.    Historien i en kortfilm bør være så enkel og uden for mange detaljer, at der bliver godt med plads til at tilskueren kan fordybe sig, dvæle ved og være nysgerrig i forhold til historien.

7.    I en vellykket kortfilm er alt overflødigt for handlingen klippet væk! Det skal kun være koncentratet af historien, der er tilbage. Alt hvad der er uvæsentligt skal kasseres.

# data[].attributes.body
Et plot-point er en begivenhed, et tilfælde, en hændelse eller lignende, der bringer historien i en anden retning.

For enhver god film gælder det, at den er drevet frem af konflikter.

I slutningen af første akt indtræffer der et såkaldt plot-point. Også  kaldt første akts vendepunkt.

I slutningen af anden akt ligger det andet plot-point, der indeholder konfliktens kulmination. Det er filmens andet vendepunkt.

# data[].attributes.body
Ekspertgrupper om filmiske virkemidler:

Bliv ekspert på jeres område:

·      Skriv noter i padlet om jeres filmiske virkemidler

·      Giv eksempler i form af billeder/tegninger/lyd

·      Forbered jer på, at vi gennemgår det i plenum i morgen

1. Billedbeskæring, Billedkomposition, billedstil
Lærke, Amanda, Mille

2. Perspektiv, synsvinkel
Smilla, Laura

3. Kamerabevægelse, kameravinkler
Ea, Victoria

4. Klipning, filmisk tid
Katrine

5. Lyd, Musik
Espen, Alexander

6. Faver, lys
Caroline, Elias

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
Filmiske virkemidler | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
De filmiske virkemidler er filmens æstetik. Det er måden, billederne og lyden bruges, dvs. filmens udtryk. De filmiske virkemidler er med til at fortælle historien og skabe stemning og spænding i en film.