# data[].attributes.headline
Hvad vil der ske hvis permafrostlageret bliver tøet op?

# data[].attributes.subject
Hvad vil der ske hvis permafrostlageret bliver tøet op?

# data[].attributes.body
Den globale opvarmning har sat gang i optøning af permafrostlagene. Det kan gøre opvarmningen endnu kraftigere, fordi optøning af permafrosten er med til endnu mere udslip af drivhusgasser.

# data[].attributes.body
Når vi snakker det øverste jordlag, mener forskere, at der alene i Arktis er gemt ca. 40 % af hele klodens mængde af kulstof.

# data[].attributes.body
I arktiske egne er jorden dybfrossen mange meter ned. Det kaldes for permafrost, og i disse jordlag er der bundet store mængder kulstofforbindelser i form af tusinder af års ophobning af plante- og dyrerester.

# data[].attributes.body
I fremtiden vil vi  få brug for mere energi, men alle de forsile brændstoffer vil være brugt om 40-60 år og så skal vi finde nogle andre energikilder.

# data[].attributes.body
Forurening fra fly, biler og offentlig transport stiger til vejrs og blæser med vestenvinden til lande som Indien eller Kina. der er tale om kuldioxid, svovloxid, nitrogenoxid, småpartikler og stoffer, der ødelægger ozonlaget.

# data[].attributes.body
Vestenvinden flytter de store mængder foruning

# data[].attributes.body
Dioxiner dannes ved forbrænding og er nogle af de mest giftige og sundhedsskadelige stoffer. Dioxin er kræftfremkaldende, hormonforstyrrende, og stoffet kan også give fosterskader.

# data[].attributes.body
Ved ufuldstændig forbrænding bliver det man  forbrænder ikke forbrændt ordenligt pga. iltmangel,  så dannes der ikke CO2 men CO, det optages 240 gange lettere i blodlegemerne og er meget giftigt.

# data[].attributes.body
De afbrændings metoder der giver Svovl som affaldsprodukt er farlige, fordi når Svovlet stiger til vejrs og blander sig med regnvandet, bliver regnvandet til en sur blanding ved navn Svovlsyre.

# data[].attributes.body
Kul indeholder blandt andet svovl og kvælstof. Ved forbrænding af kul dannes svovldioxid (SO₂) og kvælstofoxider (NOX). Hvis der ikke tilføres nok oxygen, bliver forbrændingen dårlig, og der dannes kuloxid (CO2), sodpartikler, tjærestoffer og måske dioxin og flygtige kulbrinter (VOC = Volatile Organic Compounds).

# data[].attributes.body
Der kan være mange forskellige kilder, lige fra de store kraftværker og industrivirksomheder, skibs og flytrafik, transport på landjorden og til landbrug og boligers udledning af partikler fra oliefyr og brændeovne.

# data[].attributes.body
Når solen rammer dig med UV-stråler danner kroppen D-vitamin

# data[].attributes.body
Melanin er et stof der bliver dannet i hudden når solens UVA eller UVB stråler rammer den. Det er det stof der gør hudden brun

# data[].attributes.body
Når klimaet i et område ændrer sig, gør både dyre- og planteliv det også. Det kan man se på f.eks. isbjørne, som i tusinde år har kunnet jage pga. isen.

Men havisen smelter og det betyder plante- og dyreliv skal til at ændre sig.

Alt isen er ved at smelte, pga. global opvarmning og den menneskeskabte drivhuseffekt. Det gør, at nogle dyr og planter vil uddø.

# data[].attributes.body
Fluorerede drivhusgasser er menneskeskabte, de hører ikke normalt til i atmosfæren

De findes i form af:

HFC'er som er fra køleanlæg.

SF6'er som bruges i elektronik.

PFC'er som er fra aluminiumproduktion.

CFC'er er meget farlige, men de er også forbudte idag.

Fluorerede drivhusgasser kan være op til 22.000 gange bedre til at absorbere varme end CO₂. Samtidig er de langsomt nedbrydelige, måske kan de holde sig i op til tusinder af år i atmosfæren.

# data[].attributes.body
Kvælstof holder på varmen 310 gange bedre end kulstof.

# data[].attributes.body
Methan er en naturlig drivhusgas.

1800-tallet er atmosfærens indhold af methan blevet fordoblet. Som drivhusgas tilbageholder den varmen 23 gange mere effektivt end kuldioxid. Dog er metans levetid i atmosfæren kortere end for kuldioxid.

# data[].attributes.body
Kulstof er en naturlig drivhusgas
Siden industrialiseringen er mængden af kulstof i atmosfæren steget med 30%

I rige lande som Danmark består den samlede udledning af stoffer af 80% kulstof.

# data[].attributes.body
Drivhusgasser holder jorden varm, men hvis der kommer for mange drivhusgasser bliver jorden for varm. Det kaldes også globalopvarmning.

# data[].attributes.body
Solen giver liv til Jorden, og dens stråler driver også vores klimasystem og dermed vores vejr.

naturlig drivhuseffekt er nå der kommer nogle solstråler fra rummet som rammer jordens overflade og sender også nogle stråler tilbage.

Der er også nogle stråler der bliver på jorden. Det gør, at der er 33* varmere, end hvis de ikke var der.

# data[].attributes.body
Vores forbrug er over de sidste år 10'er eksploderet.

# data[].attributes.body
I industrialiseringen brugte man bare høje skorstene på fabrikkerne for at undgå de giftige gasser.

Fabrikker i nutiden har fået filtre og strenge regler der gør at de ikke kan udlede særlig meget CO2

Specielt SO2 er et farligt stof som fabrikkerne udleder, dette stof er dog begrænset meget siden industrialiseringen.

# data[].attributes.body
Atmosfæren er den luft og det luftlag vi har over og omkring os.

Atmosfæren består mest af nitrogen og oxygen.

De nederste 30 km udgør 99% af al luft på jorden fordi den tynder ud jo længere væk man kommer.

Atmosfæren er blevet dannet sammen med jorden og det var i industrialiseringen at forureningen af atmosfæren for alvor begyndte.

# data[].attributes.body
Dyr, mennesker, planter og mange andre ting har brug for oxygen