# data[].attributes.body
Modellen kan användas även för äldre elever.
Lärmiljön var kreativ och lustfyllt.
Välorganiserat och strukturerat.
Positivt med att gruppen används som lärresurs.

# data[].attributes.body
Djupgående kunskaper om språkets utveckling och skickliga lärare behövs i alla åldrar inte bara F-3.

Intressant med hur förväxlingen mellan stavelseläsning och alfabetisk läsning kan påverka elevers utveckling och undervisningen.
Vi som SLS-utvecklare behöver stärka vår kunskap om flera olika läsinlärningsmetoder både nya och tidigare.
Vi tänker att det kan vara bra om vi i SLS-gruppen ibland delar upp oss utifrån undervisningsstadier

# data[].attributes.headline
Utifrån detta vill vi att Tarja pratar om:

# data[].attributes.subject
Utifrån detta vill vi att Tarja pratar om:

# data[].attributes.body
Överlämningen f-klass till grundskola.
Vad kännetecknar en skicklig läs-och skrivundervisare.

Hur får man elever som har svårigheter med den tekniska läsningen att öva. Vilka metoder är bra och hur motivera man bäst.

# data[].attributes.body
Läraren i filmen använde olika verktyg och lät eleverna ta visst ansvar för arbetet i olika grupper. Det finns en tydlig struktur i olika lärmiljöer. Det verkade finnas glädje i undervisningen. Läraren arbetar med en liten grupp som kanske inte liknar lärarnas verklighet. Tydligen så får inte alla elever delta i dessa filmen vilket påverkar utfallet av undervisningspraktiken. Det saknades en utvärdering av lektionen och elevernas träning.

# data[].attributes.body
Trestegshoppet innebär att den tidiga inlärningen är viktig. Vad innebär diagnostisk undervisning? Ser vi början på en förändring från whole language till vikten av fonologisk medvetenhet. Elever som kommer upp på mellanstadiet utan fonologiek medvetenhet skaffar sig strategier för att undvika läsning. Vi har inte koll på ordens beståndsdelar (fonem, stavelser, morfem, syntaktiska markörer inne i ord).

# data[].attributes.headline
Utifrån detta vill vi att Tarja pratar om

# data[].attributes.subject
Utifrån detta vill vi att Tarja pratar om

# data[].attributes.body
Hur ska den bästa typen av läsundervisning bedrivas utifrån hennes förståelse. Har hon själv förändrat något i hennes syn på läsinlärning under senaste 10 åren.

# data[].attributes.body
Det krävs struktur och att man gör på samma sätt för att eleverna ska klara av det eftersom läraren är på en station och övriga stationer ska vara självgående. Läsåret börjas med två stationer så de har övat hela läsåret.
Hon jobbade med både fonologisk medvetenhet och text och innehåll. Vad gör vi med de elever som redan kan läsa ska de också jobba med en bokstav i veckan? Det fonologiska får inte ta över utan läraren måste hinna med t ex högläsning också.
Man behöver tänka på hur man sätter ihop paren, kanske jämnstarka. Paren får den tid de behöver till varje station så det blir en slags individualisering.

# data[].attributes.body
Om man vet att man har elever som inte har det ordförrådet borde hon haft en bild att visa.

Filmen visar på en hög elevaktivitet. Stationer skapar elevaktivitet.

Många förskoleklasser arbetar med materialet - såg ut som Bornholmsmaterialet. Interaktiva tavlor som även finns digitalt.

Läraren nämnde kopplingar till egna erfarenheter.

Imponerande att hon verkade vara ensam pedagog men ändå verkade rodda det hela. Bra struktur.

# data[].attributes.body
Vi diskuterar läshastighet. Inte helt oviktigt. Läshastighet och läsförståelse måste gå hand i hand. En framgångsfaktor. Enligt Mats Myrberg: Viktigt att man har en säker bokstavsigenkänning. Klart att man behöver ha kunskap om bokstäver. En förutsättning att man har koll. Det ena utesluter inte det andra.

Många barn börjar skriva och läsningen går via skrivandet. Intressant att artikeln lyfter båda aspekter. Det Myrberg lyfter fram som främsta verktyg är att pedagogerna har god kännedom om olika framgångsrika läs- och skrivutvecklingsmetoder/-modeller-, en "en rik verktygslåda".

Debatt och diskussioner "i ropet" lyfter numera olika varianter - träning motoriskt, individuella utvecklingssteg, digitala verktyg etc.

Alarmerande med kombinationen av "low reader" och det sociala glappet.

Föräldrar läser inte mycket hemma för sina barn. Förskolan behöver välja att läsa mycket och ofta och göra medvetna val av böcker. Även lärare äldre åldrar behöver lägga mycket tid på läsutvecklande arbetssätt och insatser och t.o.m. ha kunskap om läsinlärning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mats Myrberg, läsforskare Författarkrönikor Grundskola kampanj Kampanjer Liber

# data[].attributes.headline
Utifrån detta vill vi att Tarja pratar om: 

# data[].attributes.subject
Utifrån detta vill vi att Tarja pratar om: 

# data[].attributes.body
Vad är de viktigaste framgångsfaktorerna för läs- och skrivinlärning?

Hur ska återinlärning / återläsning repareras eller ske om man inte kan läsa innan åk 3? Glappet mellan åk 3-4? Glappet mellan åk 6-7?

Gäller samma fem "hands-on- strategier" när det gäller läs- och skrivutveckling vid andraspråksinlärare?

Hur tänker du om translanguaging?

# data[].attributes.body
Hur når man dit? Alltså att alla lärare blir "expertlärare" enligt artikeln. Vi känner att många skolor saknar en lärande organisation värd namnet. Det spelar ingen roll vad du använder för metod om inte lärarkompetensen finns.  Tydliga visioner är motiverande ( tex fejkad nyhetsartikel. Läslyftet är en bra modell för lärande organisation men när det är slut tenderar den lärande organisationen att dö ut.

Det hade varit intressant att diskutera med sina kollegor de punkter som utmärker "expert teachers" och höra hur de jobbar med de olika grejerna. Det skulle kanske bidra till en lärande organisation.

# data[].attributes.body
Om alla elever ska ha fungerande avkodningsförmåga innan de slutar år 1, vilket stöd är mest effektivt?

Vad är den viktigaste lärarkompetensen under barnens första skolår? Hur når vi dit?

# data[].attributes.body
Hur får man äldre elever som har svårigheter med den tekniska läsningen att öva?