# data[].attributes.headline
Jagame loomad rühmadesse ühe lustaka lauluga.

# data[].attributes.subject
Jagame loomad rühmadesse ühe lustaka lauluga.

# data[].attributes.body
Kanivoorid, herbivoorid, omnivoorid

# data[].attributes.body
Taimtoidulised - HERBIVOORID
Nende seedeelundkond on kehaga võrreldes pikema ja keerulisema ehitusega. Nende maos ja soolestikus võivad elada bakterid ja algloomad, kes aitavad lagundada rakukestades sisalduvat tselluloosi. Nende silmahambad on väikesed või puuduvad üldse. Lõikehambad on teravad ja peitlitaolised, purihambad laiad ja lamedad.

# data[].attributes.body
Mäletsemine on hirvlastele ja veislastele andnud evolutsioonis teatud eelise teiste kogukate herbivooride – kabjaliste – ees. Viimastel kulub söömiseks märksa kauem aega kui mäletsejatel. Kogu selle aja, mil tähelepanu toitumisele suunatud, on nad nähtavad kiskjatele, olles neile kergeks saagiks. Mäletsejad toimetavad rohkem varjatuna. Nad toituvad lühikeste perioodide vältel, mis vahelduvad pikemate puhkepausidega. Sel ajal nad mäletsevad ise varjus olles ja ümbrust jälgides.

# data[].attributes.body
Koprofaagiat esineb näiteks mitmete mardikaliste ja kahetiivaliste juures. Koprofaagilised on ka jänesed ja närilised, kellel puudub hästiarenenud mäletsejate-sarnane seedesüsteem, et rohtu seedida. Saamaks rohust kätte rohkem aineid, söövad nad oma väikesed pehmed väljaheited uuesti sisse; seda nähtust nimetatakse ka autokoprofaagiaks ehk refektsiooniks. Need loomad eritavad ka normaalseid väljaheiteid, mida nad söögiks ei tarbi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alati on inimest huvitanud, mida süüa, keda süüa, kui palju süüa, millal süüa ja kus süüa, ikka selleks, et olla terve ja elada kaua.

Igale liigile siin maapeal on loodud toit mis on vastavuses tema keha, instinktide, nägemismeele, maitsemeele ja seedeelundkonna iseärasustega. Näiteks kiskjad ehk karnivoorid on loomult lihasööjad. Herbivoorid on rohusööjad. Omnivoorid ehk segatoidulised saavad süüa nii taimi kui loomi. Furgivoorid on puuviljatoidulised jne.
Mis on siis inimesele loomuomane toit toetamaks maksimaalselt tervist, arengut ja pikka iga

Tänapäeva inimene ei ela enam inimesele loomupärast elu ega söö ka loomuomast toitu. Kuna inimene on kaotanud oma algse sideme loodusega, siis ei teatagi enam mis on loomulik mis mitte

Enamus inimesi teab, et inimesed on loodud omnivoorideks ehk siis kõigesööjateks. Kuid järjest enam leitakse, et on ka paremaid toitumis võimalusi tervise ja hea enesetunde nautimiseks. On tervikliku toidu sööjad, kes söövad toitu vaid naturaalses olekus nagu liha, tomatit ja mett, ega tarbi viinerit, ketshupit, suhkrut jne. Kasvamas on suur hulk inimesi, kes ei söö liha ehk taimetoitlasi. On veel ka veganid, kes ei tarbi üldse ühtegi loomset toiduainet. Ja toortoitlased, kes ei kuumuta oma toitu üle 46 kraadi. Siis on veel puuviljadest toitujaid ja teisi huvitavaid toitumisstiile. Kõikide toitumisstiilide taga on ka teadlasi, arste, sportlasi ja muidu avalikult tuntud tegelasi. Aastakümneid ainult puuviljadest toitunud inimesed jooksevad ultramaratone või harrastavad body buildingut jmt. Kõige hämmastavam on veel see, et viimasel ajal on ilmunud ka valgusest või pranast ehk õhust toitujad( breatharianid), kes ei söö mitte midagi juba aastaid ja elavad väidetavalt täisväärtuslikku haigustevaba elu. Mida sellest kõigest arvata?

Teaduslikult tõestatud

Tänapäeva inimene ei pea ise üldse mõtlema. Kõik teised on vastutavad peale inimese enda. Arstid vastutavad tema tervise eest, toitumisteadlased ütlevad mida sööma peab, reklaamid ütlevad mida ostma peab jne. Kui miski peaks häirima inimese mugavustsooni sellega, et inimene on sunnitud ise mõtlema ja järeldusi tegema siis minnakse kaitsepositsiooni. Näiteks kui küsida inimese käest, et kuidas ta teab, et inimene on loodud kõige sööjaks, siis vastus on tavaliselt selline:"Aga teaduslikult on see ju tõestatud "või " aga meie esivanemad ju sõid nii."

Mida see teadus üleüldse tähendab?

Paljud inimesed ei ole teaduslike uurimustöödega eriti kokku puutunudki peale ehk mõne siin- seal "naistelehes" ilmunud pealiskaudse artikli. Sellegipoolest tundub teadus kui selline inimestele vägagi aukartustäratav. Tõepoolest tänu teadusele on inimene saanud teada palju huvitavaid asju. Teadus aga ei tähenda ühte suurt ja kurja onu, kes ütleb mis on õige ja mis mitte. Teadlasi ja erinevaid arvamusi on palju. Rõhutan arvamusi, teadlased püstitavadki hüpoteese, arvamusi ja erinevaid teooriaid. Näiteks toitumiseadlaste hulgas leidub nii taimetoitlasi, omnivoore kui toortoitlasi jne. Tehakse erinevaid katsetusi ja jõutakse erinevate tulemusteni. Seetõttu ei olegi teadlased igas asjas päris üksmeelel. Loomulikult saab teaduslike tõestusi kasutada aga nendest üksi ei piisa, tuleb ka ise mõelda ja näha kogu tervikut, millest teaduslikud tõestused moodustavad vaid osa kinnitamaks terviklikku arusaama. Loogilisest mõtlemisest siin üksi ei piisa, tuleks usaldada ka oma intuitsiooni.

Teadlased selgitavad tihtipeale inimestele väga keerulistes terminites kui vajalik ikka üks või teine aine meie kehale on ja seda saab just loomsest või hoopis taimsest toidust. Või hoopis kui avastatkse mingi tähtis element nagu näiteks valk, siis pööratakse sellele suurt tähelepanu, mõne aja pärast avastatakse mõni uus aine, siis saadakse aru, et see on veel tähtsam aine jne.jne. Või rõhutatakse, et toit peab olema kindlasti läbi küpsetatud, muidu on see inimese organismile raskesti seeditav ning toidu küpsetamine tapab meile ohtlikud bakterid. Samas on tõestatud ka seda, et just kuumutamata värskes toidus nagu puuviljades ja salatites on palju vitamiine ja antioksüdante, mis on üliolulised inimese tervisele ning, et küpsetatud toit tekitab kanserogeenseid aineid, mis on vastutavad kasvajate tekkimise eest. On tõestatud, et toidu kuumutamine üle 46 kraadi hävitab palju vitamiine ja peaaegu kõik ensüümid, mis on vastutavad toidu seedimise eest.

Tegelikult ei teata kuidas asjad päriselt olid

Osad teadlased arvavad seda, et just liha söömine andis tõuke inimese evolutsiooniliseks arenguks. Mõned teadlased on tõestanud, et inimese seedesüsteem ei ole loodud liha sööma. Teised seevastu aga usuvad, et just küpsetatud toit oli see mis inimese ajul areneda laskis ja just taimne süsivesikute rikas toit nagu kartulid ja porgandid kuna aju toit on glükoos mitte valk. Kolmandad väidavad, et hoopis psühhotroopsed taimed olid need, mis inimkonnal areneda aitasid. Vandenõuteoreertikud on aga veendumusel, et meid on ristatud nn Ufodega, mis võimaldas inimese hüppelist arengut.

Enamus teadlasi on siiski seisukohal, et inimene peaks sööma kõike nii loomset, taimset, küpsetatud kui toorest toitu, sest vaid nii on võimalik kätte saada neid aineid, mida meie keha eluspüsimiseks ja terveolemiseks vajab. Tundub igati loogiline. Aga kuidas selgitada asjaolu, et erinevate toitumisstiilide esindajad elavad pikki tervisest pakatavaid aastakümneid ja lausa põlvkondi ega jää mingilgi moel alla kõigesööjatele, enamasti on neil isegi parem tervis ja pikem eluiga ning kõrgem haridus tase. Samuti väidavad teadlased, et ei ole võimalik elada ilma söömata pikki aastaid kuid ometigi on sellised inimesed olemas.

Ühesõnaga teaduslikult tõestatud võivad olla ka teineteisele täiesti ristivastukäivad teooriad. Tavaliselt "võidavad" need kes oma teooriat kõige kõvemini karjuvad. Enamasti on kõige kõvem hääl rahal. Sellisel moel võivad teadlased jäädagi vaidlema ja inimesed ikka tõde ei tea. Me kõik teame, et teooria on üks asi aga praktika võib osutuda hoopis millekski muuks. Tegelikkuses napib erinevaid uuringuid mis oleksid jälginud suurt hulka inimesi ja nende toitumisharjumusi kogu inimese eluaja ning ka mitmete põlvkondade jooksul. Niisiis kui öelda, et pole tõestatud, võib tähendada tihtilugu ka seda, et pole piisavalt uuritudki.

Aga meie esivanemad ju sõid nii ....

Inimesed peavad tavaliselt esivanemate all silmas oma vanemaid või äärmisel juhul ka vanavanemaid. Nendele eelnevaid põlvkondi enam väga ei mäletata. Kuid 2-3 sugupõlve tagasi olnud söömisharjumused ei ole piisav selleks, et öelda, mis on inimese loomuomane toit. Evolutsioonilises plaanis kuluks 100 000 põlvkonda ehk 2 miljonit aastat, et inimese seedesüsteem võtaks omaks teatud toitu. Seepärast on oluline vaadata ka meie esivanemate toitumisharjumusi palju kaugemalt, päris algusest peale.

Kes me inimesed sellised üldse oleme ja kus kohast me tuleme ?

Selle üle vaevavad pead paljud teadlased, ajaloolased, antropoloogid ja tegelikult ka paljud tavalised inimesed nagu mina või sina. Täna arvatakse nii aga homme kui leitakse uus fossiil või kellegi 3 miljonit aastat vanad hambad võib kogu seniarvatu näida hoopis uues valguses. Kuna asitõendeid napib, siis saab ka ajoloo vallas teha vaid oletusi.

On teada, et maapeal on elanud erinevaid inimliike, kuid kõik teised peale homo sapiensi on mingil põhjusel välja surnud. Teadlased pakuvad, et inimese eellased ehk Homininae perekond- inimese eellane, gorilla, shimpans ja bonobos elasid u, 8 miljonit aastat tagasi . Homo perekond - inimese eellane, neandertallased ja homo erectus ilmusid 2,5 miljonit aastat tagasi. Kaasaegne inimene Homo Sapiens tekkis 200 000 aastat tagasi. Arvatakse, et inimese eellane nagu ka inimene ehk Homo sapiens ise elas troopilises kliimas( Aafrikas) ja oli taimetoitlane, enamasti siis puuvilja toiduline. Usutakse, Aafrikast rännati euroopasse u. 60 000-100 000 aastat tagasi, kliima muutuse tõttu. Inimesed kohandasid oma eluviisi, tulemaks toime karmimate oludega, kus söödavaid taimi oli vähem ja talved väga külmad. See võis olla ka põhjus, miks inimesed hakkasid liha tarbima.

Millal hakkas inimene liha sööma?

Tööriistakasutuse ja lihasöömise alguse paikapanemine on inimese eellaste evolutsioonilise ajaloo mõistmiseks võtmetähtsusega, ütlevad teadlased. Siiani arvati, et tööriistade kasutuselevõtmine on seotud Hominiinide ajumahu suurenemisega. Uus leid näitab aga, et tööriistu kasutati juba ammu enne perekonna Homo väljakujunemist. Varem arvasid arheoloogid, et varased inimese eellased hakkasid tööriistu kasutama 2,5 miljonit aastat tagasi. On leitud tõendeid, et üks esimesi perekonna Homo liikmeid, Homo habilis, kasutas liha tükeldamiseks teravaid kive. Uus leid on aga hinnanguliselt umbes 3,39 miljonit aastat vana, vanem ka kuulsast Australopithecus'e Lucy-nimelisest fossiilist, kes elas leiupaiga lähedal umbes 3,2 miljonit aastat tagasi. Ehk siis umbes sellest ajast võis inimene hakata liha tarbima. Arvatakse, et inimese eelane alguses siiski ei küttinud vaid võttis taimetoidule lisaampsu korjustelt ja laipadelt.

Millal hakkas inimene tuld kasutama

Enamus arheoloogide arvates hakkas inimene tuld kasutama 250 000 aastat tagasi, laialdasemalt aga alles 125 000 aastat tagasi või koguni vaid 40 000 ja mõned teadlased arvavad isegi, et vaid 10 000 aastat tagasi. Vaid üks teadlane( Wrangham) on veendunud, et inimese eellane hakkas tuld kasutama juba 2,3 - 1,8 miljonit aastat tagasi. Kuid need pole absoluutselt kindlad tõendid ja võivad olla enamik teadlaste arvates lihtsalt kokkusattumused. Igaljuhul on tule kasutamise tõendusmaterjal kesine.

Paleo ehk kiviaja dieet

Paleo ehk kiviaja dieeti kestis vahemikul 2,5 miljonit - 10 000 aastat. Põllukultuur ei olnud veel arenenud ja inimene hankis toitu otse loodusest. Ei olnud piimatooteid, teravilju ja kaunvilju, soola, suhkurt. Inimene sõi liha, kala, juurvilju, puuvilju, marju, pähkleid, seemneid. Enamasti söödi toit ka toorelt, ka liha ja kala kuna väidetavalt suurem osa kiviajast ei osanud inimene tuld veel kasutada. Kiviajal ei tuntud paljusid nn. tsiviilhaigusi nagu südamehaigused, diabeeti jms. mida seostatakse otseselt viimase 10 000 aasat tagasi muutunud menüüga, mil inimene hakkas kasvatama põllukultuure ja kodustama loomi. Muidugi olid kiviaja inimesed ka väga liikuvad ja veetsid oma päevad õues. Samas osad teadlased argumenteerivad, et kiviaja inimeste eluiga oli lühike- keskmine vanus u. 30- 40 eluaastat, seetõttu ei jõudnud nad ka haigestuda. Ka eskimote põhitoiduks on värske liha ja kala, kuid keskmine eluiga 40 aastat. Eluiga võis olla lühem ka karmide elutingimuste tõttu nagu sõjad, kliima, nälg, jne. Vahepealsetel aastatel kuni ehk siis alates 10 000 aastat tagasi on inimese keskmine eluiga olnud veelgi lühem, isgi 26 aastat. Arvatavasti katkude jm. haiguste tõttu. 2010 a. on inimese keskmine vanus 67. aastat.

Inimene kui saakloom

Kuid mitte kõik teadlased ei arva, et inimene on olnud kogu aeg kütt. Hoolimata uurimustes ja menukirjanduses esitatud populaarsetest teooriatest ei kujutanud ürginimene endast agressiivset tapjat," kinnitab raamatu „Inimene kui saakloom: primaadid, kiskjad ja inimese evolutsioon" ("Man the Hunted: Primates, Predators and Human Evolution") autor Sussman. „Meie arukus, koostöövõime ja paljud muud kaasaegse inimese omadused arenesid välja meie püüetest kiskjaid üle kavaldada. Kuna ülekavaldamine on ajule keerukam ja raskem ülesanne kui ise jahti pidamine. " Professor Sussman räägib, et inimene ei olnud kütt, vaid oli ise saak krokodillidele, metsikutele kasslastele jne. Umbes 2 miljonit aastat tagasi olid inimesel enamvähem samasugused hambad ja küüned, ta ei saanud süüa loomi, veel vähem neid küpsetada kuna ei osanud tuld kasutada. Milleks ta siis neid küttis. Ta ei küttinudki neid vaid põgenes kui sai või kaitses ennast rünnakute eest. Inimesed olid tol ajal ka palju väiksemat kasvu ja metsikuid kiskjaid elas palju rohkem kui praegu ning nad olid ka tunduvalt suuremad. Seepärast elasid inimesed paljukesi koos, et loomad neid maha ei murraks. Sussman lisab, et nägemus inimesest kui kütist kujunes lihtsakoelise judeokristliku ideoloogia baasil, mille kohaselt inimene on olemuselt paheline, agressiivne ja sündinud tapjaks. „Kui kivistisi ja tänapäevaseid mitteinimestest primaatloomaliike tegelikult uurida, saab selgeks, et asjalood lihtsalt ei olnud nii."

Mida räägivad meile inimese kõige lähedasemad sugulased - inimahvid

Viimasel ajal on esiletõusnud ka inimese ja inimahvide ( gorilla, orangutang, shimpans) vaheline suur seos. Seda, et ahvid on inimese lähimad sugulased teavad ehk kõik, kuid kui lähedased me tegelikult oleme ei tea vist väga paljud meist. Suuresti tänu Jane Goodallile, kes on shimpanse uurinud üle 50 aasta, saame oma lähimaid sugulasi pisut paremini tundma õppida. See info võib anda meile ehk rohkem aimu ka sellest, kes me inimesed sellised oleme.
Kas sa teadsid et:

Kõige rohkem sarnaneb inimene shimpansiga, jagades 98,6% idenditeeti. Ehk siis meie DNA on peaaegu sama, mis shimpansidelgi.

Shimpanside loomulikuks elukohaks sobivad kõik troopilise kliimaga alad. Samas kliimas elasid ka meie muistsed esivanemad enne kui nad hakkasid rändama külmematele piirkondadele.

Looduses elavad shimpansid gruppides nagu ka inimesed läbi ajaloo.

Shimpansid suhtlevad omavahel, kasutades häälitsusi, zheste, grimasse, kehaasendeid jmt. On võimelisd õppima ka numbreid ja aru saama kõnest kui neid õpetada.

Looduses elavatel shimpansidel on ka oma kultuur, mis on erinevates paigus erinev. Ehk siis tehakse teatud asju mitte instinktidest või geenidest, vaid kombest lähtuvalt. Näiteks pähklite purustamine kiviga on üks osa shimpanside kultuurist. Samuti erinevate " tööriistade" valmistamine ja kasutamine. Shimpansid kasutavad ka ravimtaimi, et end ravida. Need oskused kantakse edasi põlvest põlve.

Shimpansid kannavad oma lapsi kõhus samakaua kui inimesedki- 8-9 kuud. Beebid on samuti abitud nagu inimbeebidki vajades eelkõige ema armastust, soojust ja hoolt. Shimpansid toidavad oma poegi rinnaga u 5 aastat. Ka inimeste imetamise periood on olnud varasematel aegadel umbes sama pikk. Shimpansi lapsele õpetatakse mida süüa ja mida mitte ka teiste täiskasvanud shimpanside poolt. Alles 8 kuu vanuselt hakkab shimpansi poeg kõndima.

Shimpansid õrnutsevad, teevad romantikat, vaatavad päikeseloojangut, kallistavad ja musitavad nagu inimesedki. Võtavad kasvatada orbe, söödavad teisi loomi näiteks kilpkonni. Nad naeravad.

Shimpansidel on samuti 32 hammast ja nad elavad u. 50- 60 aastat. Nende keha temperatuur on sama mis inimestelgi. Shimpansid on 7 korda tugevamad kui inimesed.

Shimpansid , eriti isased võivad olla väga agressiivsed, nad võivad teha koletuid kurje tegevusi nagi inimesedki teinekord. Nad võivad tappa suures raevus teisi shimpanse ja isegi oma lapsi ning neid pärast ära süüa. Ka inimene on võimeline sellisteks tegudeks.

Mida shimpansid söövad?

Shimpanside seedesüsteem on väga sarnane inimese seedesüsteemiga. Erinevalt inimesest toituvad shimpansid põhiliselt värsketest puuviljadest, puulehtedest, pähklitest, seemnetest ja õitest ehk 95- 99 % kogu menüüst. Ülejäänud 5% moodustavad termiidid, selgrootud loomad, tõugud, munad. Sellest 5 % u 1% söövad shimpansid ka liha, mis ei ole nende igapäevane toit. Ja seetõttu nimetatakse shimpanse omnivoorideks.

Shimpansid peavad jahti väikestele loomadele, eriti populaarne saak on neist väiksemad ahvid nagu punased colubus ahvid. Shimpansite jahipidamine on jäänud teadlastele pisut arusamatuks. Arvatakse, et shimpansid ei jahi mitte sellepärast, et neil ei ole piisavalt toitu või sellepärast, et nende organism vajab liha. Inimene ja shimpans on ainukesed loomad, kes peavad jahti jahi enda pärast. Shimpanse ei huvita näiteks juba surnud looma liha. Just jaht ise pakub pinget ja tavaliselt teevad seda isased shimpansid kambakesi. Pärast jagatakse liha omavahel, isegi kui püütakse kinni vaid 1 kilone ahvibeebi ja jahtijaid on 14 isendit. Emased shimpansid pidid liha tüki eest isegi laskma isaseid endale ligi. Jahtimine ja jahisaagi jagamine on neile nagu sotsiaalne ja kultuurne tegevus ning tugevuse näitamine. Üksi eriti ei jahita kuigi see oleks mõistlikum kuna siis saaks ju saagi üksinda ära süüa, aga selles ei ole point. Jahtimine oleks seotud justkui egoga, et näidata teistele , kes on tegija. Jahti pidades õpitakse teineteiselt ka oskusi. Erinevates gruppides on jahitakse erinevalt, mõndades vähem, teistes rohkem. Teadlased arvavad, et ka meie esivanemad kes olid algselt taimetoitlased võisid ehk samamoodi jõuda jahipidamise juurde.

Kuula oma keha, sinu keha räägib sinuga

Kõige paremat informatsiooni selle kohta mida süüa, annab meile tegelikult meie oma keha. Oma keha kuulamist aetakse tihti segamini oma mõistuse või harjumuste kuulamisega. Võtame näiteks liha või piima tooted. Inimene ütleb, et talle maitseb liha ja juustu maitse. Ta tahab neid süüa, järelikult keha tahab. Kuid see ei ole nii. Kehahääle kuulamine ja isude rahuldamine on kaks erinevat asja. Kui me küsime oma kehalt, mida ta tegelikult vajab ja tõesti kuulame, võib vastus olla hoopis midagi muud.
Keha räägib sinuga läbi instinktide, lõhna, - nägemis - ja maitsemeele, seedesüsteemi omapära, kehaehituse ja tervisliku seisundi kaudu.

Jälgi oma tervist, energiataset, instinkte, lõhna - ja maitsemeeli, kehaehitust ning oma keha iseärasusi

Hea tervis ei tähenda vaid haiguste ja puuete puudumist. Tervis on multidimensionaalne, sotsiaalse, füüsilise ja psühholoogilise heaolu muutuv seisund, mis põhineb tegutsemisvõimel, eneseteostusvõimel ja elu mõtte tunnetusel.

Selleks, et teada, mis on inimese loomuomane on vaja näha toitu kõigepealt naturaalses olekus, ilma midagi ära võtmata või lisamata. Nii nagu kõik teised liigid siin maapeal ja ka inimene kunagi oma toitu valis. Vaadates, nuusutades, maitstes.

Kõht on tühi ja sinu ees on järgmised valikud. Sooviksid sa lammast, põrsast, lehma piima, puuvilju, aedvilju, lehtvilju, magusa maitsega õisi, pähkleid jne. Või ahvatleb sind heinamaa, värske rohi? Mida sa eelistad?

Enamik inimestel ei hakka suunurkast vett jooksma armast põrsakest aga ka mitte suurt ja porist siga vaadates.

Oleksid valmis oma käega enne igat söögikorda tapma looma ?

Üldjuhul ei naudi inimesed loomade tapmist, vastasel juhul oleks ju restoranides klaasist tapamajad, et enne sööki juba süljenäärmed kenasti liikuma saada ja lastelegi rohkem söögiisu tekitada.

Ka elusa ega surnud looma lõhn ei eruta inimese maitsemeeli. Kuid näiteks kass tunneb hiire lõhna juba kaugelt. Küll naudib inimene puuvilja lõhna. Kassi aga puuvilja lõhn ei huvita. Seepärast meenutavad ehk ka lõhnaõlid ja pesuvahendid puuvilja mitte liha lõhna.

Ka niisama heina ei soovi inimene närida nagu herbivoorid. Viljapõldu vaadates ka söömistungi nagu ei teki. Lehmalt või mõnelt muult loomalt piima udarast imeda ammugi ei tahaks. Värskeid puuvilju, marju ja aedvilju söövad aga inimesed hea meelega. Nende lõhn, kuju ja värv lausa kutsuvad sööma.

Kui aga vaadata inimese kehaehitust, siis puudub vastav varustus looma püüdmiseks, tapmiseks ja söömiseks. Meil ei ole kihvu, küüniseid ja ei jõua me ka järgi joosta jänesele või kitsele ja ei teki ka saagi püüdmis instinkti. Meie hambad ja lõualuu ehitus ei soosi looma närima. Milleks peakski kui toitu saab hankida ja süüa palju vähem energiat kasutades, eelistades taimi ja puuvilju mis on juba valmis söömiseks, ilma et peaksime neid kuidagi töötlema või kuumutama hakkama.

Kuid inimesel on ju ajud. Inimene kasutab leidlikust ja abivahendeid loomade püüdmiseks. Veel parem- inimene kodustab loomad, söödab neid ja sügab igapäev nende selga, paneb neile nimedki ja siis ükspäev kui loomake midagi aimatagi ei oska...Väga mõistlik, eksole.

Ainult inimene ei soovi ega saagi süüa looma sellisel kujul nagu ta on, ta töötleb looma seni kuni algne välimus ja lõhn on muudetud apetiitsemaks. Me keedame ja praeme liha, maitsestame seda erinevate taimede ja kastmetega, laseme läbi hakklihamasina ja lõikame suupärased viilud, et oleks võimalik kuidagigi see liha omale sisse süüa. Samuti ei söö inimesed ära kogu looma nagu seda teevad teised omnivoorid, vaid eelistavad teatud tükke sellest.

Ka eelistab inimene vaid teatud loomaliike süüa. Ei ole isu süüa oma lemmiklooma nagu kass, koer, hobune, merisiga, hamster jne. Erinevaid lemmikloomi tekib kodudesse aina juurde juba on populaarsed jänes, minisiga, madu jne.

Kui inimene sööb loomset toitu ( liha ja piimatooteid ) suurtes kogustes on kerged tekkima südamehaigused, osteoporoos, kasvajad ja degeneratiivsed haigused. Lihatoidulised ja segatoidulised loomad pakatavad tervisest kui nende menüü sisaldab palju liha. Kui inimese menüü sisaldab väga vähe liha ja piimatooteid või üldse mitte, siis on ka terviseprobleeme vähem.

Liha ja piimatooteid sööv inimene saab füüsiliste vaevusteta hakata taimetoitlaseks kuid taimetoitlane ei pääse kõhuhädadest ja laktoositalumatusest kui ta ei ole varem loomset toitu tarbinud. Piima tarbimist ja lihasöömist tuleb inimesel hakata harjutama varajases lapsepõlves, et seedimist nende toitudega harjutada.

Inimesel on raske seedida toorest liha. Tänu bakteritele ja parasiitidele, mis võivad tekkida juba mõned tunnid peale looma tapmist, saab inimene kergelt mürgituse jms. Seetõttu sobib inimesele küpsetatud liha, kuid liha küpsetama hakkas inimene siiski üsna hiljuti. Ka muna ja piima peetakse paremaks mitte toorelt süüa. Teravili jälle toorelt ei maitse nii hästi.

Taimetoidulistel loomadel ja inimestel on soolestik kehast vähemalt kuus korda pikem, sest tamine toit laguneb palju aeglasemalt, kuid liha süües tekivad nende organismi toksiinid, mis takistavad neerude toimimist ja soodustavad podagra, artriitide, reuma ja vähi teket. Lihasööjatel loomadel on soolestik lühem, et nad suudaksid kiiremini liha söömisest tekkinud mürke väljutada. Meie süljel on aluseline reaktsioon ja ta sisaldab amülaasi, mis aitab seedida tärkliserikast toitu.

Aga ainult taimedest ei saa ju kõhtu täis

Tavaliselt järgneb loomse toidu söömisele selline mõnus täiskõhu tunne, teisisõnu- toidukooma. Silm vajub kinni ja tekib tahtmine nn. leiba luusse lasta. Ja seetõttu arvab inimene jälle, et kehal on nüüd hea olla kuna ma andsin talle mida ta soovis. Mida see siis tegelikult tähendab. Loomse toidu seedimine kulutab niipalju energiat, et inimene ise on peale söömist nagu halvatud ega jaksa millegi muuga eriti tegeleda. Taimetoitu süües sellist probleemi ei teki. Võib küll tunduda esialgu nagu kõht ei saanud päris täis, teisisõnu toidukoomat ei teki ega peagi tekkima kuna toidu ülesanne on anda inimesele energiat ja tegutsemissoovi.

Kui nüüd vaadata toidu valmistamist ja küpsetamist, siis kui mitte täiskasvanud siis vähemalt lapsed valivad enamasti pigem toore ja naturaalses olekus porgandi, kapsa, kaalika, õuna, marja, herne, tomati, jne. Harva söövad lapsed heameelega suppe, püreesid ja muud sellist toitu, mis on läbi segatud, keedetud või tundmatuseni muudetud. Kui aga tuua lauale kauss maasikaid on see hetkega otsas.

Inimene on omnivoor?

Suure tõenäosusega on inimene pikka aega söönud oma toitu toorelt. Selge on ka see, et mingil hetkel kui inimene õppis toitu küpsetama, andis see talle laiema toiduvaliku ehk siis ta sai süüa ka neid toite, mis toorelt eriti ei kõlba - kartul, seened, hiljem teraviljad ja mõned kaunviljad. Ilmselgelt on see päästnud inimesi näljast. Pole kahtlust, et inimene on kohanemisvõimeline ja meie seedesüsteem suudab hakkama saada igasuguse toiduga ja ka ilma toiduta kui vaja( vähemalt mõnda aega). Kitsa toidusedeliga liikidel on looduses ja kliima muutudes raskem ellu jääda. Kuna Maa kliima on aja jooksul muutunud ja inimestel on tulnud raskete oludega kohaneda siis pole ime, et lihasöömine on päästnud meid võibolla isegi väljasuremisest.

Me küll ei tea täpselt kui pikalt on inimene juba liha söönud aga selge on see, et igaljuhul kauem kui piima, teravilju, kaunvilju, suhkrut ja soola. Võiks arvata, et inimese organism on lihasöömisega harjunud ja liha on saanud inimese evulutsiooni käigus inimese loomuomaseks toiduks. Teatud piirini liha tarbimine inimesele probleeme ei tekitagi kuidon teada, et liig tekitab juba neeru,-maksa,- ja südame probleeme. Sellisel juhul võiks öelda 2 miljoni aasta pärast, et ka Mc Donalds on inimesele loomuomane toit, kuna seda on inimene palju ja kaua söönud, järelikult peame seda edasi sööma. Arvestamata sellega, kuidas sellise toidu söömine meile mõjub. Või võtame kannibalismi, inimene on söönud teist inimest. Kas jätkame? Sellesuhtes pole lihasöömine kindlasti õigustatud.

Peavoolu teadlased peavad inimest ja shimpansi omnivoorideks. Shimpans sööb loomset 5% oma menüüst, sellest liha ehk 2% ja mitte igapäevaselt ning mitte niiväga toitainete saamiseks, vaid sotsialiseerumise pärast. Inimene sööb loomseid toiduaineid - liha piim, munad 20%, paljud ka 50 % , mõned võibolla veelgi rohkem kuna arvatakse, et loomne toit on lausa asendamatu. Inimese ja shimpansi seedesüsteem aga funktsioneerib äärmiselt sarnaselt.
Teiste omnivooride nagu karu menüü koosneb u. 85 % taimsest ja 15 % koomsest toidust. Miski siin ei klapi.

Võtame nüüd kassi, kes teadupärast on karnivoor ehk kiskja, kuid ta sööb ju teinekord ka näiteks muru, või hoopis arbuusi jms. Tänapäeva poe kassitoit sisaldab ka enamasti riisi ja muid aineid peale liha. Kas sellest võib järeldada, et kass on tegelikult omnivoor, kuigi tema instinktid, seedesüsteem, kihvad ja küünised räägivad millestki muust.

Kui aga nüüd öelda, et inimese aju hakkas arenema tänu lihasöömisele, siis miks kiskjate aju ei ole samamoodi arenenud, nad ju liha palju kauem ja rohkem söönud kui inimene.

Kui aga öelda, et loomne või küpsetatud toit inimese eluiga oleks pikendanud, siis shimpansi keskmine vanus on 50 aastat ja Eesti mehe keskmine vanus täna on 65 aastat. Väga suurt vahet ju ei tulegi kuigi nende vahel on väidetavalt nii 8 miljonit aastat arengut. Ja kindlasti tasub arvestada ka seda, et metsas elades on elamistingimused karmimad kui tare- tarekeses. Kindlasti leidub inimeste hulgas ka täiesti terveid ja pikaajalisi inimesi, kuid vaid vähesed neist on ehk niikaugele jõudnud operatsioonideta, ravimiteta või muu karmi sekkumiseta. Piisavalt palju on aga neid vanureid, kes on kui elavad laibad, olles elushoitud tänu tablettidele.

Kas kõigile inimestele sobib ühesugune toit?

Inimene on üks liik, teiste liikide seas. Inimene kuulub inimahvidega ühte perekonda ning meie seedesüsteem ei ole muutunud, isegi peale seda kui inimene on väga pikalt söönud ahvidest täiesti erinevat toitu. Karu on karu, hunt on hunt jne. Kuigi erinevates piirkondades erineb nende värvus või toidulaud, söövad nad laiaslaastus ikka samalaadset toitu. Ka Maa erinevais paigus elavad inimesed on võimelised seedima teatud toite paremini või halvemini. Aasias ja Aafrikas näiteks ei talu inimesed piima, Euroopas aga talutakse piima paremini. Jaapanlased taluvad hästi vetikaid ja mereloomi. Indialased söövad vähem liha, Eskimod taluvad liha paremini. Olulist rolli mängivad kindlasti ka igaühe individuaalsed geenid, pärilikkustegurid ja seedesüsteemi töökorras olekust ning ka võimest erinevaid toitaineid omastada. Ka vanust ja liikumist tuleb arvesse võtta. Instinktid, lõhna, - nägemis - ja maitsemeel ning kehaehitus on meil enamasti ikka sarnane.

Ei saa eitada tõsiasja, et inimene on disainitud sööma enamuses või täielikult siiski taimset toitu, kuigi me talume ka liha, piimatooteid, teravilju, kaunvilju ja isegi sünteetilist toitu ei tähenda, et see oleks inimese loomuomane toit. Inimese kehaiseärasusi, kehakeelt ja instinkte arvestades sobib meilegi shimpanside menüü nagu puuviljad, marjad, seemned, pähklid ja lehtviljad imehästi. Paljud aedviljad ka maitsevad meile naturaalses olekus. Siin- seal ehk väike amps muna ja liha ei tee ka otseselt midagi halba. Sellest vaatevinklist vaadatuna on inimestel ehk teravilju ja piimatooteid veel kõige raskem seedida. Nisu ja piim on tugevad allergeenid ja tervise probleeme tekitavad toidud terves maailmas. Seedimist ei kergenda ka liigne praadimine, küpsetamine ja süües palju erinevaid toidugruppe samal ajal.

Hetkel on inimese jaoks kõige probleemsem siiski tänapäevane liigselt töödeldud toit, mis sisaldab inimorganismile raskesti seeditavaid ja elutähtsate toitainete omastamist takistavaid aineid. Meie menüü on nii lühikese aja jooksul drastiliselt muutunud. Inimeste füüsiline koormus on aja jooksul tunduvalt vähenenud ning me ei vaja enam nii palju toitu kui vanasti. Evolutsioonilised muutused võtavad väga pikka aega ning selleks kuluks sadu tuhandeid aastaid, enne kui meie kehad tänapäevase toitumisega harjuksid. Seetõttu tuleks eelkõige tarbida mitmeksesist, loomulikku, vähetöödeldud, lisaainetevaba, võimalikult värsket ja mahedalt kasvatatud terviklikku toitu ning piisavalt puhast vett. Arvestades, et toit oleks vähemalt 85% taimne. Mida vähem loomset seda parem. Mida rohkem toorest küpsetamata toitu seda parem.

Kuhu soovib inimkond edasi areneda?

Kui nüüd puudutada veel spirituaalset teemat, siis inimene ei ole omnivoor, karnivoor, herbivoor või shimpans. Inimene on inimene ehk vaimne olend. Inimest eristab ahvist mitte ainult aju suurus vaid ka vaimsus.

Hetkel liigub kogu maailm järjest kiirenevas tempos otsima oma tõelist olemust- oma hinge. Sellel hingerännaku teekonnal on paljud inimesed leidnud inimeseks olemise tõelised väärtused nagu tingimusteta armastus, kaastunne, austus ja üksolemine kogu looduga. See omakorda näitab loomade pidamise, loomade tapmise ja söömise mõtetust.

Kummaline tähelepanek veel seegi, et liigne lihasöömine tekitab südamehaigusi, mis taimetoitlastel praktiliselt puuduvad. Kui oled avanud oma südeme, siis ei suuda sa süüa enam loomi ja südamehaiguste risk on madalam. See on ka teaduslikult tõestatud.

Kui karta aga seda, et loomset toitu süües ei saa inimene oma aineid kätte, siis taimetoitlased- veganid on edukalt tõestanud vastupidist ja see on veel füüsiliselt mõõdetav ja teaduslikult ausaadav. Tegelikult on inimene võimeline toituma ka õhust ja armastusest ning see tekitab meie ajus juba lühise, kuna loogilised seletused ja veelvähem teaduslikud tõestused puuduvad.

Soomlanna Helena ja sakslane Michael on valgustoitujad, olles elanud ilma söögita üle 10 aasta. Nad ütlevad, et kui me usume, et vajame 3 x päevas füüsilist toitu, siis on see nii. Valgustoitumine on juba kõrgem pilotaaz, mille praktiseerimine enamustele meist praegu üle jõu käib. Tuleb hoiatada, et paljalt tahtejõuga ei tee siin midagi, nii võib hoopis haiglasse sattuda. Valgustoidu protsess on ja püsib mentaalse-vaimse ilminguna ning nõuab väga erilist sisemist häälestatust. Seda ilma eelneva pikaajalise ettevalmistuseta kellelgi proovida ei soovitata. Niikaua, kui meis valitsevad ego isekad soovid ning on alles kübegi negatiivsust - hirm, viha, uhkus.. jne, siis pole me selleks veel valmis.

Senikaua kui õhust ja armastusest toitumine üle jõu käib, kuula oma keha ja söö inimese natuurile vastavat loomuomast toitu. Seda mida tahaksid süüa ka naturaalses, küpsetamata, töötlemata olekus.

Kasutatud kirjandus

http://www.nature.com/nature/journal/v487/n7405/full/487042a.html
http://blogs.scientificamerican.com/guest-blog/2012/07/23/human-ancestors-were-nearly-all-vegetarians/
http://blogs.scientificamerican.com/guest-blog/2012/08/02/how-to-eat-like-a-chimpanzee/http://www.eatveg.com/anatomy.htm
http://www.psychologytoday.com/blog/evolved-primate/201005/empathy-is-what-really-sets-vegetarians-apart-least-neurologically-speak
http://www.ivu.org/history/early/ancestors.html
Piperno DR, Dillehay TD. Starch grains on human teeth reveal early broad crop diet in northern Peru. Proc Natl Acad Sci U S A. 2008 Dec 16;105(50):19622-7.
http://www.nealhendrickson.com/mcdougall/030700pumeatinthehumandiet.htm
http://news.nationalgeographic.com/news/2003/05/0520_030520_chimpanzees.html
http://veg.ca/content/view/285/113/
http://jn.nutrition.org/content/127/10/2000.full
http://www-bcf.usc.edu/%7Estanford/chimphunt.html
www.teaduselust.ee/taimetoitlusest
http://en.wikipedia.org/wiki/Control_of_fire_by_early_humans
http://www.beyondveg.com/nicholson-w/hb/hb-interview2c.shtml
http://www.scaruffi.com/politics/vegetari.html
http://sitemaker.umich.edu/mitani/files/mitani_and_watts_2001.pdf
http://www.ecologos.org/meat-eating.htm#c
http://www.livescience.com/7064-case-closed-apes-culture.html
http://ar.vegnews.org/Animal_Rights.html
http://en.wikipedia.org/wiki/Brain#Brain_energy_consumption
http://news.bbc.co.uk/2/hi/health/6983330.stm
http://nature.berkeley.edu/miltonlab/pdfs/meateating.pdf
http://www.cast.uark.edu/local/icaes/conferences/wburg/posters/nconklin/conklin.html
http://michaelbluejay.com/veg/natural.html#cardboard
http://cogweb.ucla.edu/Abstracts/Pennisi_99.html
http://www.encyclopedia.com/doc/1O39-cookinglossofnutrients.html
http://www.lef.org/magazine/mag99/apr99-cover.html
http://www.living-foods.com/articles/rawfreshproduce.html
http://en.wikipedia.org/wiki/Raw_foodism#cite_note-136
http://en.wikipedia.org/wiki/Cooking
http://news.bbc.co.uk/2/hi/health/359175.stm
http://news.harvard.edu/gazette/story/2011/11/why-cooking-counts/
http://en.wikipedia.org/wiki/Heterocyclic_amine
http://www.cancer.gov/cancertopics/factsheet/Risk/cooked-meats
http://en.wikipedia.org/wiki/Carcinogen
http://www.paikesetoit.ee/richard-blackman-12-aastat-puuviljadel/
http://health.usnews.com/best-diet/raw-food-diet
http://www.immortalhumans.com/the-longevity-secret-for-tortoises-is-held-in-their-low-metabolism-rate/
http://www.discoverymedicine.com/S-J-Olshansky/2009/07/25/what-determines-longevity-metabolic-rate-or-stability/
http://novaator.ee/ET/inimene/miks_inimese_eluiga_jarjest_pikeneb/
http://en.wikipedia.org/wiki/Inedia
http://www.dailymail.co.uk/health/article-2201458/Halving-red-meat-consumption-slash-heart-disease-bowel-cancer-cut-carbon-footprint.html

http://valguskehas.ee/toitumine/artiklid/elades-ohust-ja-armastusest
http://www.jasmuheen.com

http://www.vegansa.com/veganism-diet-and-human-evolution.php

# data[].attributes.attachment_link.description
Alati on inimest huvitanud, mida süüa, keda süüa, kui palju süüa, millal süüa ja kus süüa, ikka selleks, et olla terve ja elada kaua. Igale liigile siin maapeal on loodud toit mis on vastavuses tema keha, instinktide, nägemismeele, maitsemeele ja seedeelundkonna iseärasustega. Näiteks kiskjad ehk karnivoorid on loomult lihasööjad.

# data[].attributes.body
Kõigesööja, segatoiduline, nii taimset kui ka loomset toitu tarvitav loom (näiteks vares, mäger, ahv, ka inimene).
Inimese seedeelundkond näitab, et inimene on segatoiduline. Hambad tõestavad seda ka.

# data[].attributes.body
Kas annad õige vastuse?

# data[].attributes.attachment_link.title
what animals eat  herbivore, carnivore, omnivore

# data[].attributes.body
inimese näitel

# data[].attributes.attachment_link.title
Carnivora - Video Learning - WizScience.com