# data[].attributes.body
Eestis püüti viimased isendid kinni (viimane 1996. aastal), et neid kunstlikult paljundada. Naaritsa paljundamisega loodusesse taasasustamiseks tegeleb Tallinna Loomaaed.

# data[].attributes.body
Naarits on ühtlaselt tumepruuni värvi ja tömbi sabaga.  Tüvepikkus on 28–43 cm ja sabapikkus 12–19 cm, kaal emas-loomadel 400 kuni 600 grammi, isas-loomadel kuni 1100 grammi. Naarits on väga sarnane mingiga. Naaritsal on valged nii alalõug kui ka mokad, mis eristab teda mingist, kel on valge ainult alalõug.

# data[].attributes.body
Alates 2000. aastast on naaritsat taasasustatud hiiumaale, kus elab looduses alla 100 isendi. 2014. aastast alates on Hiiumaalt leitud ka esimesi looduses  sündinud isendeid.

# data[].attributes.body
Naaritsad söövad peamiselt mitmesuguseid veeloomi- kalu, konni, vähke ja limuseid. Ta sööb ka lindude ja pisiimetajaid. Maksimaalne eluiga
on neil vangistuses üle 10 aasta, looduses ei ela nad tavaliselt üle 4 aasta.

# data[].attributes.body
tavaliselt elab ta kiire vooluga ja puhta veega väiksemate jõgede ääres. Nad on öise eluviisiga. Nad söövad peamiselt kalu, konni, vähke ja limuseid. Nende jooksuaeg märtsis ja aprillis. Ühe looma territoorium on 26–32 hektarit.  Pesa rajab puuõõnsusse. Naarits ei eemaldu veest kunagi kaugemale kui 100 meetrit.