# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er godt tænkt at give os et værktøj til lettere at kunne finde vej. Dog synes jeg det kunne være fint hvis kortet kunne slåes over til at give navigation og ikke blot en "fastlåst nord"-visning. Derudover mangler der måske en lille smule information for nogle afdelinger - fx etage. Men ellers er det helt klart en god hjælp lige at kunne indtaste sin afdeling, og få vist hvor den er.

# data[].attributes.attachment_link.description
‎Få hjælp til at finde relevant indgang på Odense Universitetshospital i Odense og Svendborg. I oversigten kan du søge på afdelinger og indgange, og på kortet kan du se alle indgangsnumre og din egen placering. Udviklingen af app'en er støttet af INTERREG 4A programmet Syddanmark-Schleswig-K.E.R.N....

# data[].attributes.headline
App til Iphones - Mit forløb i Reg. Syddanmark

# data[].attributes.subject
App til Iphones - Mit forløb i Reg. Syddanmark

# data[].attributes.body
Super gennemført app

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mit Sygehus - en livline til dig, der er patient i Region Syddanmark.

I Mit Sygehus kan du finde en række patientforløb og der vil løbende komme flere til. Under de enkelte forløb er der mulighed for at læse pjecer eller se video'er, som kan hjælpe dig som patient i det aktuelle forløb. Hvis du er pårørende kan det også med fordel læse og se materialet.

Du kan finde kontaktinformation til de afdelinger, som hjælper dig med lige dit forløb.

På nogle forløb tilbyder sygehuset, at du kan skrive sammen med personalet og indsende billeder, hvis du har brug for det.

I nogle forløb kan det være relevant, at du løbende registrerer målinger som eks. din vægt, temperatur eller blodtryk, så det er tilgængeligt for sygehuset næste gang du skal til konsultation.

-----------------------------
Samtykke

Formålet med Mit Sygehus er at give dig information, der er relevant for netop dit forløb samt sætte dig i stand til at kommunikere elektronisk med sygehuset.

Når du har givet dit samtykke kan der laves et elektronisk udtræk fra journalen, således dine tider på sygehuset bliver tilgængelige i Mit Sygehus. Du skal dog være opmærksom på, at tiderne kun opdateres én gang i døgnet, så tiden kan være ændret uden du kan se det i Mit Sygehus.

Hvis du registrerer målinger som eks. vægt og blodtryk kan du kun forvente, at de bliver set af en kliniker i forbindelse med en konsultation. Hvis du gemmer i noter og dagbogen er det ikke tilgængelige for sygehuset.

På nogle forløb har du mulighed for at sende meddelelser til sygehuset, men bliver du akut syg skal du kontakte afdelingen eller ringe 112.

App'en er sikret med kryptering og adgangskode. Hvis du ikke har kode på telefonen bør du ikke lade app'en huske dig. Regionen er ikke ansvarlig for at data bliver tilgængelige som følge her af.

Version 4.3.6

Tilføjelse af organisation og afdeling, på listen over egne forløb.

Fin app

Det er en fin app - har været brugt til graviditetsforløbet hvor den giver et godt overblik.
Jeg savner dog den fane der hed "uge for uge", hvad er der blevet af den?

Mange tak for din anmeldelse.
Afdelingen har ændret i strukturen i Gravid-forløbet. Vi giver din feedback videre. :)

Mit Sygehus

Er rigtig glad for appen, men efter seneste opdatering kan jeg ikke længere åbne den på min IPhone X
Jeg kan dog åbne den på min gamle PC.
Drop den seneste opdatering.

Tak for din anmeldelse, vi har sendt en rettet udgave ind til godkendelse og håber den kommer i AppStore i løbet af få dage. Indtil da, kan man bruge https://mit.rsyd.dk

Fin app. Men kan ikke længere åbne den?

Kan ikke åbne app efter seneste opdatering..

Der var en fejl i app'en i weekenden. Der er nu kommet en ny version i App Store (4.2.8).

Oplysninger

Kompatibilitet

Kræver iOS 11.2 eller en nyere version. Kompatibel med iPhone, iPad og iPod touch.

Alder

Du skal være mindst 17 år gammel for at hente denne app.

Sporadisk/mildt seksuelt indhold og nøgenhed

Hyppig/intens information om medicin/behandling

Copyright

© 2019 MedWare ApS

Familiedeling

Op til seks familiemedlemmer vil kunne bruge denne app, når Familiedeling aktiveres.

# data[].attributes.attachment_link.description
‎Mit Sygehus - en livline til dig, der er patient i Region Syddanmark. I Mit Sygehus kan du finde en række patientforløb og der vil løbende komme flere til. Under de enkelte forløb er der mulighed for at læse pjecer eller se video'er, som kan hjælpe dig som patient i det aktuelle forløb.

# data[].attributes.body
Mange gode links

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regionerne har siden 2007 leveret resultater år for år. Høj produktivitet, kortere ventetid, bedre kræftbehandling for blot at nævne nogle af resultaterne på sundhedsområdet. I "Regionernes resultater 2019" kan du få et overblik over udviklingen gennem et udvalg af nøgletal fra regionernes indsatsområder.

Når du abonnerer på nyheder fra Danske Regioner, kan du vælge mellem 12 nyhedskategorier, der samlet set favner regionernes arbejdsområder. Du kan vælge nyheder fra en eller flere kategorier, og du kan vælge om du vil modtage mails enten i samme øjeblik, den enkelte nyhed udkommer på regioner.dk, eller som et nyhedsbrev hver 14. dag.

Personlig medicin er behandling, hvor man ved hjælp af genetisk information kan tilpasse behandlingen til den enkelte patient.

I Danmark har vi unikke muligheder for at udvikle behandling, der er skræddersyet til den enkelte patient.

Regionerne bygger nye sygehuse for at skabe rammer for bedre og mere sammenhængende patientforløb, øget patientsikkerhed, effektivisering og højere kvalitet.

De nye sygehuse bliver bygget de næste 10-15 år. Den samlede investeringsramme er på 41,4 milliarder kroner.

Vi udarbejder løbende høringssvar, og i arkivet kan du finde vores høringssvar om sundheds-, psykiatri- og socialområdet - og alle de andre politikområder, vi arbejder med.

I vores publikationsarkiv finder du magasiner, pjecer, politiske udspil og andre udgivelser om vores initiativer og resultater på sundheds-, psykiatri- og socialområdet.

Søndag d. 1. september kan du få en forsmag på fremtidens hospitaler, når regionerne inviterer indenfor på 15 nye og ombyggede hospitaler. Det sker til den fælles begivenhed på tværs af alle fem regioner: Åbent Hospital 2019.

Tjek programmet, som er for hele familien. Flere steder er der hospitalsklovne eller måske åben ambulancevognpark. Alle steder kan du møde sundhedsvæsenets dygtige og dedikerede personale, som er rygraden i byggeriet og i vores sundhedsvæsen hver eneste dag.

Dansk Industri og Danske Regioner inviterer til et bredt samarbejde om HealthTech, som skal resultere i, at sundhedsinnovation kommer i fokus på sygehusene, i virksomhederne, på forskergangene og i startups. Vi skal tænke nyt sammen til gavn for borgerne, sundheden og Danmark.

En kortlægning fra VIVE viser, at et dansk behandlingsråd med fordel kan organiseres, så rådets anbefalinger let kan blive taget i brug i sundhedsvæsenet. Danske Regioner vil derfor præsentere forslag til en model for et behandlingsråd, hvor regionerne har ansvaret.

Flere og flere lider af multisygdom. Derfor sætter regionerne forebyggende initiativer og konstruktive løsninger i gang. Kun med regionernes drivkraft, samarbejde på tværs og proaktiv handling kan vi gøre os forhåbning om at løse det skelsættende sundhedsproblem, som multisygdom udgør.

En international undersøgelse viser, at vi danskere er blandt de europæere, der synes bedst om den behandling, vi får på hospitalerne og hos praktiserende læger og speciallæger. "Vi glæder os over tilfredsheden, og vi vil kæmpe for fortsat at få høje karakterer", siger næstformand i Danske Regioner, Ulla Astman.

Få fuldt overblik over Danske Regioners nye sundhedsudspil på vores tema-side. Her kan du se hvilke konkrete initiativer, vi har præsenteret som løsninger til at løfte Danmarks sundhedsvæsen ind i fremtiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Regionerne har siden 2007 leveret resultater år for år. Høj produktivitet, kortere ventetid, bedre kræftbehandling for blot at nævne nogle af resultaterne på sundhedsområdet. I "Regionernes resultater 2019" kan du få et overblik over udviklingen gennem et udvalg af nøgletal fra regionernes indsatsområder.

# data[].attributes.body
Har du haft en uheldig episode med sundhedsvæsenet? Tjek dine muligheder her.

# data[].attributes.headline
Lokal information fra kommuner og sygehusafdelinger på Fyn 

# data[].attributes.subject
Lokal information fra kommuner og sygehusafdelinger på Fyn 

# data[].attributes.body
Hent app’en i App Store

Hent app’enb i Google Play

Du kan også hente app’en via sms
Send teksten ”hentapp akuthjælp” til 1272 - Det koster almindelige sms-takst.

# data[].attributes.attachment_link.description
Regionernes Akuthjælp-app giver blandt andet mulighed for at finde den nærmeste akutmodtagelse eller skadestue, finde det nærmeste apotek eller nummeret på lægevagten uanset, hvor borgerne befinder sig i landet. App'en er gratis og kan hentes i App Store og i Google Play ved at søge på "akuthjælp".

# data[].attributes.headline
Inspiration til borger-, patient og pårørendeinddragelse

# data[].attributes.subject
Inspiration til borger-, patient og pårørendeinddragelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Ikke længere aktuel: Få indblik i borgernes muligheder på sundhed.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Sundhed.dk har mange funktioner, der kan hjælpe med at skabe en fælles forståelse og et godt udgangspunkt for din dialog med patienterne. Filmen giver en kort introduktion til borgernes muligheder og er især henvendt til praktiserende læger og praksispersonale. Filmen er opdateret oktober 2015 og rummer noter, hvor enkelte sider har skiftet udseende siden optagelsen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sundhed kan blive og er blevet defineret meget forskelligt på forskellige tidspunkter af forskellige personer.

Også denne fremstilling vil rumme varierende udlægninger. Det kan dog fastslås, at sundhed er en positiv tilstand, der findes hos levende væsener, og som har betydning for vitale funktioner.

Udtryk som en "sund sjæl i et sundt legeme", en "sund tankegang", en "sund indstilling", "sund fornuft" og - om genstande - en "sund tagkonstruktion" betyder i alle tilfælde, at her er der sundhed - af forskellig art.

Mens der fx med en "sund latter", en "sund søvn", et "sundt arbejdsmiljø", en "sund livsstil" og "sunde vaner" i almindelighed forstås, at disse fremmer sundhed. Det er sundt at spise grøntsager og ikke at ryge. Sund mad ejer ikke sundhed, men befordrer sundhed.

Sundhed som modsætning til sygdom

På græsk hedder sundhed hygieia (da. hygiejne), og i den græske mytologi er navnet på sundhedens gudinde Hygieia. Hun er datter af Asklepios, lægekunstens gud. Det har altid været naturligt at se sundhed i nær forbindelse med lægedom for sygdom. Sundhed står således i modsætning til sygdom, og sund synes nærmest at være ensbetydende med rask.

Men når man taler om at være "sund og rask", er det ikke en tautologi, dvs. et overflødigt dobbeltudtryk, for man kan godt være rask uden at være sund, og man kan være sund uden at være rask. Den influenzaramte er syg uden nødvendigvis at være usund. Forbigående sygdom er ikke i sig selv udtryk for dårlig sundhed. Heller ikke vedvarende sygdom behøver at være ensbetydende med usundhed.

Fx kan en patient, der sidder i kørestol, en patient, der har allergi, og en patient, der får hormontilskud for nedsat stofskifte, være sunde. Omvendt opfattes den overvægtige ryger, der let bliver forpustet, som usund uden at være syg, se også sygdom.

WHO's definition og målsætning

Verdenssundhedsorganisationen WHO fastslog i sit stiftelsesår 1948, at "Sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, mental og social velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse". Da de færreste kommer til at opleve denne tilstand bortset fra måske i korte glimt, betragtes WHO's definition som verdensfjern.

Desuden har man peget på, at WHO på denne måde snarere kom til at definere lykke end sundhed. Det følger heraf, at det at være ulykkelig, hvilket er en menneskelig tilskikkelse, bliver et sundhedsproblem. Derved bliver forespørgslen efter sundhed uden grænser, fordi menneskets søgen efter lykke er uden grænser.

Dette kan igen retfærdiggøre et uhæmmet krav om sundhedsresurser; og et uhæmmet forbrug af sundhedsydelser kan true målet om lighed i adgangen til dem. Endelig vil sammenkoblingen mellem lykke og sundhed kunne føre til totalitære regimer, idet ethvert forsøg på at maksimere befolkningens lykke indebærer denne risiko.

I 1975 lancerede WHO's daværende generaldirektør, danskeren Halfdan Mahler, sloganet "Sundhed for alle år 2000" og erklærede, at han ikke var i tvivl om, at dette mål ville nås før 2000. WHO gjorde det til sin officielle målsætning i 1977, og der var fuld enighed herom ved FN's verdenssundhedskonference i Alma Ata i 1978.

I 1983 lød mottoet for Verdens Sundhedsdag: "Sundhed for alle: Nedtællingen er begyndt"; indtil midten af 1980'erne var der i WHO stadig officiel tiltro til, at "Sundhed for alle år 2000" ikke var utopisk, men at opgaven ville blive gennemført. Optimismen havde formentlig baggrund i WHO's succesrige gennemførelse af en verdensomspændende vaccination mod kopper, hvorefter denne frygtede sygdom kunne erklæres udryddet i 1980.

I samme årti led en fjerdedel af Jordens befolkning af hungersnød, og hver dag døde 30.000-40.000 børn af sygdomme relateret til underernæring. Sundhedsudgifterne pr. indbygger i Afrika, Latinamerika og Asien faldt, udgifter til militæret steg derimod og er i mange udviklingslande mere end hundrede gange så store som udgifter til sundhedsvæsenet. Hen imod årtusindskiftet prægedes den globale sundhedstilstand først og fremmest af fattigdom, herunder mangel på føde og rent vand.

Sundhed som menneskerettighed

Fattigdommen i verden er formentlig den største hindring for sygdomsbekæmpelse, sundhed og gennemførelse af menneskerettighederne. I FN's verdenserklæring om menneskerettighederne fra 1948 taler artikel 25 om retten til at leve et familieliv i sundhed og velvære. I forbindelse med udarbejdelsen af de to afledte FN-konventioner om borgerlige og politiske rettigheder og om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder fra 1966 drøftedes det, om sundhed kunne betragtes som en menneskerettighed og skulle inkluderes i konventionsteksten.

På den ene side kan "retten til sundhed" ses som en parallel til "retten til liv", "retten til arbejde", "retten til uddannelse" osv. På den anden side: Hvis sundhed fastslås som en menneskerettighed, kan sygdom da blive en menneskerettighedskrænkelse, og hvem er da krænkeren? Ingen lov kan sikre sundhed eller beskytte mod sygdom. Derfor nævnes det i konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder bl.a., at enhver har ret til at arbejde under sikre og sunde omstændigheder og "ret til at nyde den højest opnåelige standard for fysisk og mental sundhed".

Sundhedsfremme og sundhedsoplysning

På basis af WHO's generelle målsætning blev der i 1984 vedtaget 38 ideale mål for WHOs regionale europæiske sundhedsstrategi. De blev gengivet i hæftet Sundhed for alle i år 2000 (1985), udgivet af Komitéen for Sundhedsoplysning under Indenrigsministeriet. Heri omtales betydningen af levevis, miljø, forskning og sundhedsvæsen for folkesundheden (se socialmedicin).

I 1985 fremhævede WHO's rådgivende komité for sundhedsforskning: "Sygdom er ikke en uundgåelig del af den menneskelige tilværelse. Undtagen når den er opstået ved graviditet, skyldes sygdom principielt usunde levevaner og kan derfor undgås, såfremt man kan ændre disse vaner". Dette afspejler en udbredt tiltro til, at mange eller de fleste sygdomme kan forhindres i at opstå, og at udgifterne til sundhedsvæsenet kan reduceres, hvis man kan få folk til at spise det rigtige, motionere, lade være at ryge osv.

Sundhedsoplysning synes dog at prelle af på store befolkningsgrupper, der på trods af den givne information vælger en risikobetonet livsstil, fx rygning. Det har uden tvivl også betydning, at tilliden til sundhedsoplysningen svækkes, fordi der i tidens løb har været overdrevne eller direkte modstridende oplysninger om, hvad der gavner eller skader sundheden, især hvad angår ernæring og kosttilskud.

Sundhed er et plusord, fordi sundhed er et menneskeligt gode, som betragtes som så efterstræbelsesværdigt, at sundhedsfremmende foranstaltninger, fx forebyggende undersøgelser i form af screening, som udgangspunkt vil blive positivt modtaget og støttet. WHO spåede, at et betragteligt antal medicinske fakulteter ville have skiftet navn til sundhedsfakulteter ved årtusindskiftet.

Det er delvis gået i opfyldelse; de danske lægevidenskabelige fakulteter har siden 1992 heddet sundhedsvidenskabelige fakulteter. Tilsvarende har amternes sygehusforvaltninger skiftet navn til sundhedsforvaltninger, og Danmark har tillige et sundhedsministerium.

Sundhed over for "sundhedisme"

Den tankegang, at de fleste tilfælde af sygdom skyldes et usundt miljø og usunde levevaner og derfor kan undgås, har vundet frem i den vestlige verden, ikke mindst i sidste halvdel af 1900-t. Sygdom ses dermed ikke som et udtryk for uheld eller vanskæbne, og sundhed bliver samfundets og den enkeltes ansvar.

Samfundet forpligtes og berettiges derved til at sætte ind med sundhedsbevarende foranstaltninger inden for fx arbejds- og boligmiljø og sygdomsforebyggelse, og den enkelte får medansvar for sin egen sundhed. Forfølges tankegangen, kan det blive den ansvarlige borgers pligt at holde sig sund, og sygdom anskues som resultatet af forkert adfærd. Ord som livsstilssygdomme opstår. Den enkelte bliver skyld i sin sygdom, og den syge betragtes som skyldig eller endog syndig.

Disse antydninger af religiøs art afspejles i nedsættende udtryk som "sundhedsevangelium" og "sundhedsapostle". I 1800-t. prædikede sundhedsapostle med lidt forskellige betoninger afholdenhed fra kød, alkohol, krydderier, kødelige lyster og magelighed, og disse har også nulevende repræsentanter. Budskaberne formidles i nutiden desuden gennem sundhedsoplysning fra det offentlige, patientforeninger mfl., ofte i form af kampagner.

Selvom officielle anbefalinger udformes mere moderat, spores der en nypuritanisme eller nymoralisme, hvor fx den overvægtige, den tobaksafhængige, den stofmisbrugende, alkoholisten og patienten med aids fordømmes og stemples som ansvarlig ( stigmatiseres). Der ses tillige en tendens til, at behandling af patienter, som er usunde eller har en usund og risikobetonet livsstil, fx misbruger alkohol eller tobak, prioriteres lavere, og der er et stigende antal eksempler på, at sygdomsbehandling endog nægtes disse patienter.

Det er dog ikke al risikoadfærd, der på denne måde fordømmes. Idræt betragtes i almindelighed som sundt, og skader, der opstår hos sportsudøvere, fx skiløbere, behandles af særlige lægelige specialer (bl.a. idrætsmedicin og -kirurgi).

I sidste halvdel af 1900-t. har den lægevidenskabelige faglitteratur i tiltagende grad beskæftiget sig med risikofaktorer for udvikling af sygdomme. Der har været en så kraftig fokusering på begrebet risiko, at man har betegnet det som en "risiko-epidemi". Det er blevet set som et resultat af øgede muligheder for at behandle og kontrollere sygdom og som et resultat af ideologien om sundhedsfremmende foranstaltninger. I samme tidsrum er der rejst tvivl om denne ideologi.

Skarpe kritikere som Ivan Illich pegede allerede i 1970'erne på, at sundhedsvæsenet måske er den største trussel mod sundheden. Siden har bl.a. den tjekkoslovakiskfødte læge Petr Skrabanek gjort opmærksom på, at den stærke fokusering på sundhed fører til sygdomsoptagethed og sygeliggørelse.

At efterstræbe sundhed kan være udtryk for usundhed, og hvis det bliver en ideologi og et politisk formål (se folkesundhed), bliver health ('sundhed') til healthism ('sundhedisme'), der består i dyrkelse af det sunde, smukke, unge, stærke, rene og ubesmittede og i sin yderste konsekvens retfærdiggør eugenisk kontrol (se eugenik), racisme og bortdømmelse af dem, der svigter eller falder udenfor. Dette er også historiens lektie.

Der er fare for udvikling af sundhedisme, hvis lykke, livskvalitet, æstetik og korrekt adfærd indgår i definitionen af sundhed.

Kulturhistorie

Psykologi

Som det fremgår, er sundhed ikke et entydigt, veldefineret begreb, og opfattelsen af sundhed og det sunde har varieret gennem tiderne og fra kultur til kultur. Den amerikanske sygeplejeprofessor Nola J. Pender (f. 1941) har i 1987 defineret sundhed som en fysiologisk proces ( biologisk orientering), en funktionskapacitet ( sociologisk orientering), en oplevelsesmæssig tilstand ( psykologisk orientering) og en holistisk proces ( bio-psyko-social orientering). I de fleste senere definitioner af sundhed er det en pointe, at der er et samspil mellem det biologiske, det sociale og det psykologiske, dvs. en holistisk tilgang til begrebet.

Sundhed og samfund

Ud fra en medicinsk-sociologisk synsvinkel kan sundhed defineres som et menneskes evne til at forholde sig til indre og ydre belastninger og påvirkninger på en sådan måde, at helbredsproblemer ikke opstår, eller eksisterende sygdom ikke forværres. I denne definition lægges der vægt på, at mennesket indgår i et aktivt samspil med sine omgivelser med gensidig prægning.

Definitionen giver også plads til den almenkendte erfaring, at udsættelse for de samme belastninger, fx arbejdsløshed eller tab af ægtefælle, kan have vidt forskellige helbredsmæssige konsekvenser for det enkelte menneske. Nogle bukker under, andre klarer sig uden at blive syge.

Selvom begrebet sundhed i 1900-t.'s seneste årtier vandt indpas overalt i samfundet, forstås det sædvanligvis som fravær af sygdom. Det er der flere gode grunde til. Sygdom er en umiddelbar manifestation af manglende sundhed. Sygdom kræver konkret handling i form af behandling, pleje og omsorg. Manglende sundhed, der ikke har givet sig udslag i sygdom, er en mere abstrakt tilstand, hvor handling i form af sundhedsfremme ikke nødvendigvis giver samme synlige resultater som sygdomsbehandling.

En anden væsentlig grund til fokuseringen på sygdom er, at det er svært at måle sundhed. Det er betydelig enklere at måle tilstedeværelsen af forholdsvis veldefinerede sygdomme som lungekræft og sukkersyge eller funktionstab, som medfører førtidspension eller sygefravær.

Det er også nemmere at sammenligne forekomst af sygdom end sundhed i forskellige lande eller foretage analyser af ændringer i sygdomsforekomsten i en befolkning over tid. Kendskabet til befolkningernes helbredsforhold er historisk baseret på dødsårsags- og behandlingsstatistikker fra sundhedsvæsenet. Internationalt bruger man epidemiologiske mål som middellevetid, dvs. den forventede gennemsnitlige levetid for en nyfødt på et givet tidspunkt, eller børnedødelighed, når man skal sammenligne sundhedstilstanden mellem nationer.

I takt med at det bredere sundhedsbegreb har vundet stadig større indpas i den sundhedspolitiske tænkning, har man i de seneste årtier af 1900-t. i mange vestlige lande gennemført systematiske og løbende interviewundersøgelser af repræsentative udsnit af befolkningerne, hvorunder sundhed og ikke kun sygdom er undersøgt.

I Danmark har Statens Institut for Folkesundhed (tidl. Dansk Institut for Klinisk Epidemiologi) forestået sundheds- og sygelighedsundersøgelser siden 1987. Disse undersøgelser har haft stor betydning for forebyggende arbejde og sundhedsfremme, herunder de statslige forebyggelsesprogrammer fra 1989 og 1999.

Kun få forskere har indtil videre konsekvent søgt at forholde sig til sundhed som andet end fravær af sygdom. En af disse er den amerikansk-israelske sociolog Aaron Antonovsky (1923-94), som i sin bog Unraveling the Mystery of Health (1987, da. Helbredets mysterium, 2000) har argumenteret for en sundhedsorienteret tilgang, hvis centrale forskningstema er, hvilke faktorer der betinger, at mennesker ikke bliver syge.

Antonovskys konkrete udgangspunkt var en undersøgelse af midaldrende israelske kvinder. En række af kvinderne var født i Østeuropa og havde været i koncentrationslejr under 2. Verdenskrig og var derefter emigreret til Israel, hvor de havde oplevet yderligere tre krige. Det forbløffede Antonovsky, at næsten en tredjedel af disse kvinder med et så traumatisk livsforløb havde et godt mentalt helbred.

På baggrund af dybdegående interview opstillede Antonovsky den hypotese, at de kvinder, der havde klaret sig mentalt godt, havde et livssyn ( sense of coherence), der indebar, at de opfattede deres tilværelse som forståelig, struktureret og forudsigelig, at de havde resurser til at klare udfordringer og belastninger, og at deres liv på trods af modgang og problemer havde mening og var værd at leve.

Dette livssyn skabes ifølge Antonovsky under opvæksten og ændres ikke væsentligt i voksenlivet. Antonovskys teori om sense of coherence er et fremtrædende eksempel på nyere teorier om, hvorledes mennesker klarer belastninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sundhed kan blive og er blevet defineret meget forskelligt på forskellige tidspunkter af forskellige personer. Også denne fremstilling vil rumme varierende udlægninger. Det kan dog fastslås, at sundhed er en positiv tilstand, der findes hos levende væsener, og som har betydning for vitale funktioner.

# data[].attributes.attachment_link.title
Min Laege er bedømt "Under middel" med 4,5 / 10 på Trustpilot

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du enig med Min Laeges TrustScore? Del din mening i dag og hør hvad 4 kunder allerede har sagt.

# data[].attributes.headline
Mobilstrategier i det offentlige Danmark

# data[].attributes.subject
Mobilstrategier i det offentlige Danmark

# data[].attributes.body
Meget blandet

# data[].attributes.body
Optaget med tjenesten https://screencast-o-matic.com/home