# data[].attributes.body
med diskussionsfrågor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ledare som lyssnar är en webbaserad utbildning om psykisk hälsa för dig som leder barn och unga på fritiden.

I utbildningen får du lära dig mer om psykisk hälsa och hur du kan upptäcka och stötta barn och unga som mår dåligt psykiskt. Du får även tips om hur du kan stärka den psykiska hälsan hos de barn och unga som du leder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ledare som lyssnar är en webbaserad utbildning om psykisk hälsa för dig som leder barn och unga på fritiden. I utbildningen får du lära dig mer om psykisk hälsa och hur du kan upptäcka och stötta barn och unga som mår dåligt psykiskt.

# data[].attributes.body
Mycket filmer och länkar.
Uppdateras sporadiskt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenska skolan har stort behov av kunnig personal som kan stödja elever att klara av sin skolgång. Det är brist på lärare, specialpedagoger och elevassistenter enligt kartläggning som arbetsförmedlingen har gjort. Åsa folkhögskola och utbildningsenheterna i Katrineholm och Flen, Elevhälsan i

# data[].attributes.body
Mycket spännande material kopplat till Svensk historia. Bland annat detta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anna Whitlock (1852-1930) är i dag mest känd som förebilden till Dagmar Friman i TV-serien Fröken Frimans krig. Whitlock, precis som Friman, var grundare av det kvinnliga konsumentkooperativet Svensk Hem och ledare för den kvinnliga rösträttsrörelsen LKPR. Men framförallt var Anna Whitlock en nydanande pedagog och skolledare.

Anna grundade en flickskola i Stockholm 1878, vilken omvandlades till en samskola 1893. Hon ledde skolan till 1918 och var ordförande i skolans styrelse till sin död. En av Annas närmaste medarbetare var Ellen Key som genom boken Barnets århundrade (utgiven 1900), den svenska pedagog som blivit mest känd internationellt.

Reformpedagogen

Anna Whitlock var en av landets främsta reformpedagoger, men den enda framträdande skolföreståndarinnan i Stockholm som var uttalat radikal i allmänpolitiska frågor. Detta gav hennes skola en speciell profil. Den fick många elever från reformsinnade familjer, ofta med akademisk eller konstnärlig inriktning. Bland föräldrarna märks personer som Anna och Hjalmar Branting, matematikprofessorn Sonja Kovalevsky samt konstnärerna Karin och Carl Larsson.

I sitt avskedstal 1918 sade Anna:

En liten skola i ett litet land kan synas vara en försvinnande obetydlig faktor i skapandet av ett nytt liv på jorden, men även den utövar ett inflytande på en krets av unga män och kvinnor och genom dem i vidare kretsar. Må vår kära skola aldrig släppa ur sikte, att dess högsta mål är danandet av ädla personligheter!

Det var inte så att Anna bedrev politisk propaganda i undervisningen. Tvärtom skulle de flesta nog i dag bedöma hennes skola som den mest objektiva och ideologiskt neutrala eftersom den var baserad på grundläggande demokratiska värderingar och modern naturvetenskap.

Den allmänna skolan och de flesta privatskolorna var in på 1900-talet präglade av en konservativ grundsyn. Det mest utmärkande var att Whitlocks skola stod neutral i religiösa frågor, medan den allmänna skolan var hårt styrd av svenska kyrkan. Först på 1960-talet blev den allmänna skolan konfessionslös, vilket ledde till att KDS (nu Kristdemokraterna) bildades som protest.

Både flickor och pojkar undervisades i såväl träslöjd som syslöjd. Och som enda skola, åtminstone i Stockholm, fick även pojkar undervisning i hemkunskap.

Whitlocks skola hade ett påtagligt inslag av barn från judiska familjer. Den var i flera decennier den förmodligen viktigaste institutionen i Stockholm där barn från (ofta sekulariserade) kristna och judiska hem dagligen umgicks.

Anna Whitlock införde laborativa inslag i naturkunskapen och arrangerade många exkursioner och studiebesök. Hon var pionjär med att föra in samhällskunskap på schemat, eller medborgarkunskap som det då hette. Undervisningen i främmande språk handlade mer om att lära sig tala språket och läsa god litteratur, än att traggla grammatik. Hennes skola var en av de första skolorna i Sverige, möjligen den allra första, att införa sexualundervisning. Både flickor och pojkar undervisades i såväl träslöjd som syslöjd. Och som enda skola, åtminstone i Stockholm, fick även pojkar undervisning i hemkunskap.

Diskussionsklubben för flickor

Den 10 maj 1884 startades en diskussionsklubb bland de äldsta eleverna på Anna Whitlocks flickskola. Eleverna var då 12-14 år gamla och syftet var att träna dem dels i demokratiska mötesformer, dels i att muntligt argumentera för sin ståndpunkt inför klassen. Under mötena, som ägde rum utanför skoltid, fördes protokoll över diskussioner och beslut.

Även Anna Whitlock och Ellen Key var medlemmar i klubben. Bland de frågor som diskuterades fanns " Tjenarnas ställning i det moderna samhället", " Öfvergångsåldern" (puberteten), " Hvad är orsaken till att flickor äro så fallna för att förakta unga män? " och unionen med Norge. Att på detta sätt låta unga flickor argumentera fritt - även i politiskt känsliga frågor, 37 år innan kvinnor fick rösträtt i riksdagsval - och uppträda som jämlikar med sina lärare var naturligtvis oerhört uppseendeväckande.

Nätverksbyggare och organisatör

Anna Whitlock var den skolföreståndarinna som hade de mest framträdande rollerna inom det svenska föreningslivet utanför den pedagogiska världen. Hon var alltså ordförande i LKPR och grundare av Svenska Hem, dessutom vice ordförande i Centralförbundet för socialt arbete (CSA), mångårig föreläsare på Stockholms Arbetareinstitut, framträdande medlem i den kulturradikala Studentföreningen Verdandi i Uppsala samt den första kvinnan som invaldes i förtroenderådet för Frisinnade landsföreningen (föregångare till Liberalerna).

Anna var en formidabel nätverksbyggare, med en högt utvecklad förmåga att rekrytera och placera kompetenta personer på rätt position i sin egen "reformkoncern". En duktig elev kunde bli lärare. En driftig lärare kunde göras till rösträttsaktivist. En kvinna i hennes nätverk kunde ha en make som rekryterades som föreläsare på någon kurs. En professor hon kände fick undervisa några timmar i hennes flickskola. Det var inte lätt att tacka nej då Anna frågade. Många kunde nog uppfatta henne som både påflugen och påstridig.

Stockholms privatskolemarknad präglades av hård konkurrens, mellan privatskolorna inbördes och för pojkarnas del även med de avgiftsfria statliga läroverken. Anna var framgångsrik i att utveckla goda kontakter till föräldrar som kunde tänka sig att placera sina barn i hennes skola. Och hon höll kontakt med föräldrarna under den tid de hade sina barn i skolan, vilket för en del familjer kunde omfatta 20 år eller mer.

Anna var en skicklig organisatör med goda kontakter i Stockholms ledande kretsar. Hon var personlig vän med Socialdemokraternas ledare Hjalmar Branting och den liberale partiledaren Karl Staaff, liksom med flera professorer vid huvudstadens lärosäten. Hon kände många av de ledande tidningscheferna, journalisterna, författarna och konstnärerna, liksom naturligtvis de främsta inom kvinnorörelsen. Genom sin skola hade hon kontakter med många föräldrar som hade viktiga roller i staden eller nationen.

Whitlockska samskolan är den institution i Sverige som genom sina lärare och elever har haft flest kvinnor som blev pionjärer inom politiken, bland annat den första ledamoten i första kammaren, liberalen Kerstin Hesselgren och det första statsrådet Karin Kock (S).

En pedagog som inte förstod sig på barn

Anna Whitlock blev med tiden en välkänd person och en respekterad pedagog. Men hon bar på en personlig tragedi. Anna hade svårt att förstå sig på barn, och hon var väl medveten om att många barn var rädda för henne. En av eleverna i hennes första elevkull 1878 var Johanna Möller. Hon blev efter skoltiden lärare i Annas skola fram till hon gifte sig med den sedermera världsberömde nationalekonomen Gustav Cassel (även han var lärare ett par år i Whitlocks). Johanna var nära vän till Anna och var en av gästerna på Annas sista födelsedag 1930. Johanna skrev i sina minnesord över Anna:

"Det har sagts - och med en viss rätt - att hon ej var barnpsykolog. Hon ägde nog ej den slagruta som finner väg till dolda källsprång i barnasjälen. Hon var för stark, för aktiv. Hon hade stora sympatier och antipatier och blev därför lätt omild i sin dom över naturer, som hon ej förstod. Ingen kunde sörja mer däröver än hon själv. Men där hon förstod, där gav hon rikedom och värme ...
Som undervisare var hon glänsande. En berättare av Guds nåde! Allt hon rörde vid blev liv och verklighet. Hon ägde den äkta pedagogens lust och talang att meddela vetande. Vilken kaskad av intryck flödade ej över oss - de första årsringarna av elever! ... Hon lärde oss att öppna ögon och öron och njuta livets skönhet i alla dess yttringar, att ge akt på allt, lära av allt. Så gav hon oss lyckomöjligheter för hela livet."

Text: Anders Johnson, författare av boken Anna Whitlock - Reformpedagog och rösträttsledare (Förlaget Näringslivshistoria).

ANNA WHITLOCK - REFORMPEDAGOG OCH RÖSTRÄTTSLEDARE
Boken om Anna Whitlock bygger på helt nytt och tidigare opublicerat material. Den ger en unik skildring av skolpionjären och kvinnosakskämpen Anna - och av Stockholms kulturella och politiskt radikala kretsar under den tid när det moderna svenska samhället tog form.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolpionjären Anna Whitlock - Företagskällan

# data[].attributes.attachment_link.description
Anna Whitlock (1852-1930) är i dag mest känd som förebilden till Dagmar Friman i TV-serien Fröken Frimans krig. Whitlock, precis som Friman, var grundare av det kvinnliga konsument­kooperativet Svensk Hem och ledare för den kvinnliga röst­rätt­srörelsen LKPR. Men framförallt var Anna Whitlock en nydanande pedagog och skol­ledare.

# data[].attributes.body
Finns att köpa och kopiera själv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gymnasieskolans kursplanerna ställer höga krav på förmåga att analysera och dra egna slutsatser. För elever med nedsatta exekutiva förmågor kan det vara svårt. Elever inom tex autismspektrumtillstånd kan möta stora utmaningar på gymnasiet när det kommer till kravet att kunna se samband. Dessa elever kan ha mycket goda faktakunskaper, men svårt att överblicka och att gå från del till helhet. Genom goda stödstrukturer kan elever utveckla sin analytiska förmåga. Arbetar vi med elever på gymnasiets studieförberedande program behöver vi även arbeta med att förbereda dem för fortsatta studier och då är det viktigt att tänka progression i arbetet med stödstrukturer. Vi behöver arbeta med att ge eleverna strategier för sitt lärande i syfte att göra eleverna självständiga och förbereda dem inför fortsatta studier.

I detta inlägg tänkte jag visa en arbetsgång som är tänkt att utveckla elevernas analytiska förmåga.
Steg 1
God begreppsförståelse är en viktig och central del i gymnasial utbildning och viktig i analysen. Ett första steg i analysen är att fundera över vilka begrepp som är viktiga för den fråga som ska analyseras. Att sätta sig in frågan är ett första steg och då skulle eleverna kunna använda sig av anteckningsmallen (se bild nedan) som bygger på Cornellsystemet. Extra fokus läggs på kolumnen med nyckelord. Låt sedan eleverna jämföra vilka nyckelord som de valt ut. Skriv upp på tavlan. Välj tillsammans ut några begrepp ni tycker är viktiga.

Vill du läsa med om anteckningsmallen så kan du göra det här. Steg 2
När de centrala begreppen är identifierade är nästa steg är att definiera begreppen. En bra stödstruktur för ökad begreppsförståelse är Frayer-diagram (även kallat för Frayer modellen) och har utvecklats av Dorothy Frayer. Syftet med Frayer-diagram är att utveckla elevers begreppsförståelse. Mallen består av fyra lika stora rutor och med en mindre ruta centrerad i mitten. I rutan i mitten skrivs begreppet som eleverna ska arbeta med. I de stora rutorna finns följande rubriker: Definition, Kännetecken, Exempel och Icke-exempel/ motsatsord.

Vill du läsa med om Frayer-diagram så kan du göra det här. Steg 3
När central begreppen är identifierade och definierade så börjar själva arbetet med analysen. I detta steg kan följande analysmall kunna vara ett stöd.

Tanken är att mallen ska vara ett stöd för att kunna tolka information, se samband och gå från del till hel.

Analysmallen består av följande kolumner: Fakta, Problem, Orsak, Konsekvens, Lösninga och Frågor.

Fakta: Vad vet vi? Vilken fakta har vi? Hur ser situationen ut?

Problem: Vilka problem kan vi se?

Orsaker: Vilka är orsakerna till problemen?

Konsekvenser: Vilka konsekvenser leder problemen till?

Lösning: Hur kan problemen lösas?

Frågor: Vad behöver vi veta mer om? Vilka frågor ska vi arbeta vidare med?
Vill du läsa mer om analysmallen så kan du göra det Här.
Jag har i tre steg visat hur vi skulle kunna använda olika mallar i syfte att utveckla elevernas analytiska förmåga. Det är viktigt att bygga goda stödstrukturer kring eleverna, med målet att göra dem självständig i sitt lärande. Min erfarenhet av analysmallar är att de med fördel kan vara en naturlig del i arbetet med ledning och stimulans och att arbetet gynnar alla elever. Målet är att eleverna ska bli självständiga i sitt arbete med stödstrukturer och att de med tiden själva ska ta fram en analysmall när de känner ett behov. På min skola finns det i alla klassrum några analysmallar upphängda i plastfickor för att de ska vara lättillgängliga för alla elever. Hur det ser ut kan du läsa och se här: Nytt läsår, nya möjligheter - Tillgängliga mallar i alla klassrum.

Är du intresserad av börja arbeta med analysmallar så finns mina mallar tillgängligt här: https://specialpedagogpagymnasiet.blog/mitt-material/

/Diana, Specialpedagog på gymnasiet

..................................................................

För att få direkta uppdateringar gilla 👍Facebook-sidan: Specialpedagog på gymnasiet https://www.facebook.com/Specialpedagogpagymnasiet/

Instagram: specialpedagog_pa_gymnasiet (gå gärna in och följ ) 😀

Tips:

Jag har startat en facebookgrupp som heter Specialpedagog på gymnasiet. Gruppen vänder sig till specialpedagoger och lärare som är verksamma på gymnasiet, vuxenutbildningen och grundskolans senare år.

Jag har även startat en facebookgrupp som heter Vi specialpedagoger och speciallärare - Grupp för kollegialt lärande. Gruppen vänder sig till specialpedagoger och speciallärare.

Publicerat

# data[].attributes.attachment_link.description
Gymnasieskolans kursplanerna ställer höga krav på förmåga att analysera och dra egna slutsatser. För elever med nedsatta exekutiva förmågor kan det vara svårt. Elever inom tex autismspektrumtillstånd kan möta stora utmaningar på gymnasiet när det kommer till kravet att kunna se samband. Dessa elever kan ha mycket goda faktakunskaper, men svårt att överblicka och att...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Psykisk hälsa är ett begrepp som ofta används i det allmänna samtalet men som ges olika innebörd i olika sammanhang. Ibland avses dess positiva dimension i form av psykiskt välbefinnande. Ofta avses dock psykisk ohälsa som kan inkludera alltifrån lättare oro till svåra psykiatriska tillstånd. Detta innebär en risk för sammanblandning, att olika trender kan missförstås och att felaktiga slutsatser dras.

SKR, Folkhälsomyndigheten och Socialstyrelsen har tagit fram ett dokument som riktar sig till myndigheter och Sveriges regioner och kommuner, men kan användas av andra aktörer som analyserar och publicerar information inom området psykisk hälsa.
Begrepp inom området psykisk hälsa (PDF)
Målet med dokumentet är att beskriva och tydliggöra följande begrepp:

Psykisk hälsa

Psykiskt välbefinnande

Psykisk ohälsa

Psykiska besvär

Psykiatriska tillstånd

Psykiska sjukdomar och syndrom

Utvecklingsrelaterade psykiska funktionsavvikelser (Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar)

Dokumentet innehåller även en modell som visar hur begreppen förhåller sig till varandra. Det finns även ett antal principer för hur begreppen bör användas för att på ett tydligt och enhetligt sätt beskriva nuläge och utvecklingen i Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Psykisk hälsa är ett begrepp som ofta används i det allmänna samtalet men som ges olika innebörd i olika sammanhang. Ibland avses dess positiva dimension i form av psykiskt välbefinnande. Ofta avses dock psykisk ohälsa som kan inkludera alltifrån lättare oro till svåra psykiatriska tillstånd.

# data[].attributes.body
Kvinnodagen
Samtal på film

# data[].attributes.attachment_link.title
Katrine Marçal x Karin Carlsson: Ett sakligt samtal om förbisedd historia

# data[].attributes.body
Sekretess
GDPR
Upphovsrätt

# data[].attributes.body
skriva argumenterande
skriva referat
Göra presentation
Göra nyhetsbrev

# data[].attributes.body
Rasism - Fördjupning
Levande Historia har pratat om att rasism är ett begrepp som man kan titta på och som användas på olika sätt med olika perspektiv. (Däremot omvänd rasism finns inte) Den som vill fördjupa sig i olika sätt att använda ordet rasism kan läsa denna skrift:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Begreppet rasism kan vara förvirrande då det ofta används på olika sätt av olika människor. När vi pratar om rasism finns därför risk för missförstånd för att vi helt enkelt inte pratar om samma sak.

I rapporten gör statsvetaren Anders Hellström ett försök att reda ut begreppet genom att inventera och beskriva olika slags rasismer så som de ofta diskuteras i samhällsvetenskaplig forskning.
Här finns även ett poddavsnitt med Anders Hellström där han pratar om innehållet i rapporten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Begreppet rasism kan vara förvirrande då det ofta används på olika sätt av olika människor. När vi pratar om rasism finns därför risk för missförstånd för att vi helt enkelt inte pratar om samma sak.I rapporten gör statsvetaren Anders Hellström ett försök att reda ut begreppet genom att inventera och beskriva olika slags rasismer så som de ofta diskuteras i samhällsvetenskaplig forskning.Här finns även ett poddavsnitt med Anders Hellström där han pratar om innehållet i rapporten.

# data[].attributes.body
6 avsnitt Funkar även med äldre Diskussionsfrågor efter varje avsnitt

# data[].attributes.attachment_link.title
Rasismens historia: Är indianer människor?

# data[].attributes.attachment_link.description
År 1492 steg Christoffer Columbus i land på det som senare skulle kallas Västindien och Amerika. Man brukar säga att han "upptäckte" Amerika men det bodde människor där före Columbus ankomst. För indianerna, som urfolken här felaktigt kallades, blev mötet med spanjorerna en katastrof. De förslavades, mördades och dog i sjukdomar som spanjorerna förde med sig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Polismuseets pedagogiska material Vi och dom består av filmer, ljudberättelser och diskussionsunderlag så att du som lärare kan prata om hatbrott med din klass direkt i klassrummet.

Målgrupp: Åk 7-9 och gymnasiet
Hur agerar vi i skolan runt hatbrott? Med hjälp av Polismuseets utbildningsmaterial bestående av filmer, ljudberättelser och diskussionsunderlag kan du som lärare på ett tryggt och pedagogiskt sätt utbilda och diskutera hatbrott med din klass.

Materialet, som tagits fram av Polismuseet tillsammans med poliser och forskare, beskriver hatbrottets natur, hur polisen arbetar och hur rättskedjan ser ut. Men det handlar också om dig och oss alla och vad vi kan göra om vi blir vittne eller utsätts för hatbrott.
Allt ni behöver finnas här. Ladda ner vårt material med tillhörande diskussionsfrågor. Alla filmer och ljudberättelser som hör till materialet finns att ta del av längre ner på sidan.
Filmer
Vad säger forskningen? Titta på filmerna med Nazar Akrami och Christer Mattsson och använd sedan diskussionsfrågorna i avsnitt tre i utbildningsmaterialet.
Om fördomar:
Hur hänger fördomar och hatbrott ihop? Se filmen med forskaren Nazar Akrami här.

Att samtala om svåra frågor:
Varför är det viktigt att prata om svåra frågor i klassrummet? Se filmen med forskaren Christer Mattsson här.

Vad gör du? Se fyra filmer där du blir vittne till olika brott
Titta på filmerna och använd sedan diskussionsfrågorna i avsnitt fyra i utbildningsmaterialet. Vad gör du? Del 1 Vad gör du? Del 2 Vad gör du? Del 3 Vad gör du? Del 4
Ljudberättelser

Lyssna på två ljudberättelser som tar upp viktiga händelser som påverkat HBTQI-historien. Frågor finns i avsnitt sex i utbildningsmaterialet.
Lex Åberg
Lyssna till berättelsen om antisemiten Einar Åberg vars verksamhet väckte avsky i omvärlden och bland annat ledde till att en lag om hets mot folkgrupp infördes i Sverige.

HBTQI-historia
Följ med på en resa från en tid då det var straffbart att ha sex med någon av samma kön till idag, då det istället kan ge extra högt straff att utsätta någon för brott på grund av sexuell läggning.

Har ni frågor kring vårt material eller vill ha tips på hur man bäst pratar med en klass om hatbrott, mejla till oss på polismuseet@polisen.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Polismuseets pedagogiska material Vi och dom består av filmer, ljudberättelser och diskussionsunderlag så att du som lärare kan prata om hatbrott med din klass direkt i klassrummet. Målgrupp: Åk 7-9 och gymnasiet Hur agerar vi i skolan runt hatbrott?

# data[].attributes.body
Levande historia
Massor av material men Här finns de 6 olika filmerna: fungerar bra även med äldre åldrar. En film och diskussion med samtal i mindre grupper .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Filmerna visar hur fördomar kan påverka oss i olika situationer. Hur uttrycks stereotypa föreställningar i vardagen och vad är rasism? Filmerna bygger på verkliga händelser. Till varje film finns samtalsövningar att använda för vidare diskussion.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmerna visar hur fördomar kan påverka oss i olika situationer. Hur uttrycks stereotypa föreställningar i vardagen och vad är rasism? Filmerna bygger på verkliga händelser. Till varje film finns samtalsövningar att använda för vidare diskussion.

# data[].attributes.body
Röda korset har digitalt material. Skolmaterial för lärare

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Många lärare har vänt sig till oss och önskat ett pedagogiskt material att använda i sina lektioner.

Utbildningsmaterialet i första hjälpen, Lev Livet, är kostnadsfritt och avsett för grundskolans mellan- och högstadium. Materialet är upplagt så att lärare själva kan undervisa i första hjälpen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolmaterial första hjälpen-utbildning | Röda Korset

# data[].attributes.attachment_link.description
Många lärare har vänt sig till oss och önskat ett pedagogiskt material att använda i sina lektioner. Utbildningsmaterialet i första hjälpen, Lev Livet, är kostnadsfritt och avsett för grundskolans mellan- och högstadium. Materialet är upplagt så att lärare själva kan undervisa i första hjälpen.

# data[].attributes.body
finns för olika åldrar.

# data[].attributes.body
Folkhälsomyndigheten Ledare som lär e-kurs

Karolinska institutet/ svenska Kyrkan/ Sensus Workshopmaterial "Meningen med mig"

Friare liv
Non violent comunicatioin.
Kort - Utforska känslor behov och valmöjligheter.

# data[].attributes.headline
Att ha grundläggande kunskap om Agenda 2030 och klimat/hållabarhetsfrågor som kommer att bli allt viktigare i skolan. 

# data[].attributes.subject
Att ha grundläggande kunskap om Agenda 2030 och klimat/hållabarhetsfrågor som kommer att bli allt viktigare i skolan. 

# data[].attributes.body
Konst & kultur: Valbara kurser, 2 veckor per termin: friluftsliv, konsthantverk, kultur, skönlitterärt skrivande, utepedagogik

Fokis, (folkhögskolan och kultur i samverkan)- kuklturinstitutionerna i Gbg vill hitta en ny publik

Drogprevention och barn i missbruksproblematik.
Friluftsliv: paddla kanot, vad ska man tänka på när man är med en klass

Mänskliga rättigheter och demokrati

NVC och normmedvetenhet

# data[].attributes.body
Böcker kopplat till skolan och att växa upp
Mej äger Ingen
Jag var precis som du

Läsa och skriva sammanfattning, vad kan jag tänka på när jag möter den här personen i skolan!

Fula tjejer, finns handledning till boken.

En komikers uppväxt, Jonas Gardell

En droppe midnatt, Jason Timbuktu Diakité

Hjärnsmart lärande : Fyra steg till ett bättre och mer effektivt minne, Annika Nilsson, Lena Winqvist

Jobba med läsfixarna kopplat till skönlitterärt läsande.

# data[].attributes.body
Du har huvudrollen i ditt liv : om forumspel som pedagogisk metod för frigörelse och förändring, Katrin Byréus

Fördjupningsarbete -en handledning

Stopp min kropp!