# data[].attributes.body
Det synliga ljuset är en del av det elektromagnetiska spektra, ett spektra är ett spann. Exempelvis så är en regnbåge ett spektrum av färger. Men det  elektromagnetiska spektra är större än så.
Solljuset kallas vitt ljus.
Olika lampor skickar ut olika typer av ljus beroende på vilket ämne som finns i lampan.

Ljus med lägre våglängd (lägre frekvens) är infrarött ljus. (Bastu, fjärrkontroll, värmekameror)

Värmestrålning, mikrovågor, radar och radiovågor.

Ljus med högre energi är UV (ultraviolett) högre frekvens, kortare våglängd. (Solarium, leta kroppsvätskor, pass, nagelgrejer.)

Röntgen är högre än UV.

Gammastrålning är högre än UV, det är denna strålning som används vid strålbehandling av cancer.
(Högre frekvens, högre energi, kortare våglängd)

Allt ljus har samma hastighet!
C=300 000 km/s

Ljus kan färdas genom vakuum, behöver inget medium såsom ljud behöver.

# data[].attributes.body
Hands on Sciense
www.hos.se
Köpa materiel osv.

Nationellt resurscentrum för fysik
www.fysik.org
Finns experiment osv uppdelade utifrån årskurs och så vidare. Finns för kemi, biologi och teknik också.

# data[].attributes.body
Människor kan höra från 20 Hz till 20 000 Hz.
<20 Hz kallas infraljud. Dessa ljud hör vi inte men de kan påverka oss. Elefanter och valar kan kommunicera i dessa frekvenser.
>20 000 Hz kallas för ultraljud. Exempelvis delfiner och fladdermöss använder dessa frekvenser. Diagnostik inom sjukvården, olika muskelbehandlingar.

# data[].attributes.body
Frekvens: antal svängningar/sekund
Transversella vågor: såna som ser ut som havsvågor, eller ljusvågor.
Våglängd: avståndet mellan två toppar eller dalar.
Svängningstid: tiden det tar för ett vågberg att flytta sig en våglängd.
Varje punkt av vågen rör sig bara upp och ner vinkelrätt mot vågens riktning.

Longitudinella vågor: vågor som är mer av förtätningar och förtunningar mellan punkter. Ljud till exempel.  Som en stinky som man ruckar på så att förtätningar skickas vidare. Varje punkt på vågen svänger fram och tillbaka i samma riktning som vågen rör sig.
Våglängd: mellan en förtunning eller en förtätning.
Frekvens: antal svängningar/sekund. Mäts i Hertz, Hz.
Olika frekvenser av ljus ser vi som olika färger.
Olika frekvenser av ljud hör vi som olika toner. Desto högre frekvens desto ljusare ton.

På instrument:
kort pipa/sträng->kort våglängd->kort frekvens->hög ton
Lång pipa/sträng->lång våglängd->lång frekvens->låg ton

Volym
Mäts i decibel-db.
Avgörs av "hur mycket man tar i" när man blåser/slår an en sträng.
Det är samma våglängd vid låg som hög volym men svängningarna blir högre och lägre i lodrät riktning.

Ju tätare materiel desto snabbare och längre kan ljudet färdas. Ljud behöver ett medium (material) att färdas i eftersom det är molekyler som knuffas.

# data[].attributes.body
massa 1*sträcka 1=massa2*sträcka två
Detta är jämvikt.
Det jag vinner i kraft förlorar jag i sträcka och vice versa.

# data[].attributes.body
s=v*t

v=s/t

Dessa formler räknar ut en snitthastighet och kan i många fall inte vara direkt applicerbar på verkligheten.

s=sträcka, v=hastighet, t=tid

# data[].attributes.body
Friktion uppstår när två ytor gnids mot varandra.
Ytornas "skrovligheter" hakar i varandra.
Friktionens storlek beror på ytorna.

Rullfriktion är lägre än ytfriktion, därav är hjulet en magisk uppfinning.

# data[].attributes.body
När dragkraften och tyngkraften är densamma är föremålet stilla i luften. Är någon kraft starkare kommer föremålet förflytta sig uppåt eller falla till marken.

Summan av krafterna är noll, det är alltså lika mycket kraft uppåt (+) som neråt (-).

Om ett föremål rör sig med konstant hastighet är också summan av dragkraften och friktionskraften lika med noll.

Summan av alla krafter är lika med noll om ett föremål är helt stilla eller rör sig med konstant hastighet.

# data[].attributes.body
Accelerationen är 10 meter per sekund per sekund. 10 m/s^2 Tio meter per sekund i kvadrat.
Detta gäller vid fritt fall utan påverkan av luftmotstånd eller liknande.

Alltså öka hastigheten med 10 m/s för varje sekund som föremålet faller.

Acceleration är när hastigheten ökar, retardation är när hastigheten minskar.

# data[].attributes.body
Massa mäts i Kg och den beror på hur många atomer som föremålet har och massan hos varje atom (mäts med en våg)

Tyngd mäts i Newton . Tyngd på ett föremål är lika stor som kraften som krävs för att lyfta upp föremålet.
Tyngden beror på massan och hur mycket det accelererar (En hastighet som ändrar sig) och gravitationen.
På månen har vi samma massa men mindre tyngd, på grund av att det är lägre gravitation.

Kraft mäts också i Newton med en dynamometer (mätinstrument).

0,1 Kg = 1 N
0,2 Kg = 2 N
1 Kg = 10 N

Massa x 10 = Kraft som behövs för att kunna lyfta det

Fg = Tyngdkraft

Fg= 10 x m (massa) - på jorden.
På månen är tyngden ungefär sex gånger mindre än jorden för att månen är mindre än jorden.
Även på jorden varierar tyngden (10) med gravitationen. Den är lägre uppe på t.ex. höga berg.

Gravitationen

Allt som har en massa dras till varandra med gravitationskraft.
Gravitationskraften beror på föremålens massor och avståndet mellan föremålen.

Ex. Jorden har en massa och "Jag" har en massa.
Tyngdkraften Fg drar mig mot jorden.
Newtons tredje lag säger att varje kraft har en motkraft.
Motkraften på det andra föremålet så är det en lika stor kraft mot mig.
Jorden dras lika mycket till mig så mycket som jag drar till jorden.

Personen och jorden påverkas av lika stora krafter (Newtons tredje lag), men personen accelererar mer eftersom den har mindre massa.

Newtons andra lag (kraftekvationen)
F= m * a
Kraften = massa * accelerationen

Ex.
F=10
10= 1 * a -> a=10
10= 2 * a2 -> a2=5

# data[].attributes.body
Flyter potatis i vatten?
Ta en bit potatis eller en liten potatis, häll varmt vatten i en bägare.
Lägg i potatisen i vattnet, vad händer? Häll i salt i vattnet, vad händer?

Hypotes: Potatis innehåller en hel del vatten, vilket innebär att vatten och potatis bör ha liknande densitet och därför ligger potatisen på botten. Saltvatten har högre densitet och en högre flytkraft vilket innebär att vid tillräckligt salt vatten borde potatisen flyta. Skillnaden på varmt och rumstempererat vatten bör vara att saltet löser sig bättre.

Resultat: Hypotesen stämmer. I sötvatten ligger potatisen på botten och i saltvatten så flöt den. Vi behövde tillsätta mer salt än vad vi trodde.
Hypotesen om att saltet löser sig bättre i varmt vatten verkar vara ovesäntlig, potatisen flöt även om allt salt inte löst upp sig i vattnet.

# data[].attributes.body
Snöre i ketchupflaska.
Fäst ett lite tjockare snöre i locket på en ketchupflaska, tryck på flaskan. Vad händer?

Hypotes: Garnet kommer åka in och ut beroende på trycket på/i flaskan.

Resultat: Hypotesen stämmer, det som händer är att luftmolekylerna krokar i garnet och tar med det in i/ut ur flaskan.

# data[].attributes.body
Ljus i bägare.
Ställ ett värmeljus på en bricka med vatten. Tänk ljuset och vänd en rundkolv eller ett glas över ljuset. Vad händer med ljuset och vattnet?

Hypotes: Lågan förbränner syre vilket leder till att trycket i behållaren förändras och det dras in vatten i behållaren och ljuset flyter upp. Ljuset släcks när syret är slut. Kolven tar längre tid än glaset pga större och mer syre att förbränna.

Resultat: Ljuset stiger i behållaren med hjälp av vattnet, när lågan släcks så höjs vattennivån lite till för att sedan bli konstant.
När ljuset slocknar så sjunker temperaturen och därmed kondenserar ångan, det blir ett undertryck i behållaren och därmed sugs det upp mer vatten.

# data[].attributes.body
Ballong på flaska i olika temperaturer.
Trä ballongen över flaskans mynning, så att det blir lufttätt.
Ställ flaskan i kärlet med is, vad händer?
Ställ flaskan i varmt vatten, vad händer?

Hypotes: Kall luft tar mindre plats än varm därför kommer ballongen vara mindre i isbehållaren och bli större i varmt vatten.

Resultat: Hypotesen stämde, i isbehållaren sjönk ballongen ihop och i varmt vatten blåstes den upp.
Varm luft tar mer plats än kall luft. Detta så värme innebär rörelse och då stutsar luftmolekylerna runt mer och och ballongen utvidgas.
I isbehållaren blir luften i flaskan och ballongen kallare, vilket innebär att luftmolekylerna är mer stilla och därmed tar mindre plats.

# data[].attributes.body
Påverkas ballongen?
Tryck ner flaskans nederdel i vattnet.
I en av flaskorna finns bitar av disktrasa i olika höjder, blir de blöta?

Hypotes: Luften i flaskan trycker upp ballongen. Luften finns kvar i flaskan och det förblir torrt.

Resultat: Det förblev torrt i flaskan, ballongen utvidgade sig när ungefär halva flaskan var i vattnet. Trasbitarna förblev torra.
Efter en knut på ballongen så buktade den inte ut nämnvärt. Det förblev torrt i flaskorna.

# data[].attributes.body
Vatten har en viss lyftkraft. Därför kan man lyfta vuxna människor i vatten.

Saltvatten har en högre lyftkraft och en högre densitet vilket gör att saker flyter i saltvatten men inte i sötvatten.

Döda havet har närmare 30% salthalt och därmed en hög lyftkraft och hög densitet.