# data[].attributes.body
Simon blir diagnosticerad med ätstörningen anorexi. Simon dansar balett och vill komma in på balett skola. För att komma in där så började Simon träna överdrivet mycket och han åt nästan ingenting, vilket är symtom på anorexia.
Simon och hans föräldrar blev inkallade till ett möte med Simons danslärare efter att Simon svimmat och efter det sökte dom vård. Dom tog kontakt med en bup-mottagning.

# data[].attributes.body
De flesta som drabbas av ätstörningar blir helt återställa, de viktiga är att få hjälp i tid. När Simon söker hjälp så söker han i tid men det är en tuff resa framför honom. Simon får hjälp på en ätstörningsmottagning och han får behandling som består av två delar. Den ena är att han behöver lära sig att äta igen och den andra är samtalsterapi. Om läget skulle varit akut för Simon så skulle han kanske behövt sondmatas och det kan även bli aktuellt med tvångsvård enligt LPT om han skulle vägra vård. Men i Simons fall är det inte aktuellt, han vårdas på dagvården och bor hemma hos sin familj.

# data[].attributes.body
Det allra första steget för Simon är att börja äta igen då han är underviktig och behöver bryta svälten och stabilisera vikten. Han ska träna att äta normala måltider. Simon tillsammans med en terapeut sätter upp mål för vikt och ätande. Simon får ett matschema och han ska även skriva en matdagbok där han skrivet upp allt han äter och de känslor som väcks.  Viktuppgången för en person med anorexia brukar ge svår ångest, så Simon behöver stöd och hjälp att hantera det av personalen. Simon behöver lära sig att känna igen hunger och mätt känslorna igen. På mottagningen får Simon sex mål om dagen, det är tre huvudmål och tre mellanmål.

# data[].attributes.body
För att den psykologiska behandlingen ska ge bästa effekt så behöver Simon börja äta innan han börjar med den här behandlingen.
En behandlingsform som är aktuellt framförallt för yngre klienter är familjeterapi som är utvecklad speciellt för personer med ätstörningar. Här fokuserar man på matsituationerna och psykologiska hinder som motverkar normalt ätande, den här behandlingsformen använder Simon och hans föräldrar. Fokus i den här behandlingen ligger på situationer där man äter och de kan även handla om andra problem i familjen. Simon ska även gå på KBT själv där han lär sig att hantera sina tankar kring maten och honom själv.

# data[].attributes.body
Simon för en matdagbok över det han äter och hans känslor kring varje måltid. De första veckorna är det väldigt jobbigt att äta, Simon har ångest inför måltiderna och han behöver mycket stöttning av personalen. Han har ingen matlust alls och ingenting smakar gott tycker han.

# data[].attributes.body
Det är tufft den första tiden för Simon och hans familj. Hans föräldrar är rädda för att de inte gör rätt. Dom har fått tips från personal på ätstörningsmottagningen men det är ändå jobbigt för hela familjen. Simon är mest tyst och stressad och har svårt att vara still. Han är även väldigt trött då behandlingen och förändringarna i hans liv tar på krafterna samt ångesten som han känner. Simon bor med sin familj men är på mottagningen varje dag nu i början. Simons föräldrar är rädda för att lämna honom själv.

# data[].attributes.body
Det finns en sida på internet som heter Frisk&fri där man kan chatta med en person som tidigare har haft en ätstörning eller varit närstående till en drabbad. Här kan Simon prata om tankar kring kropp, mat och träning tillexempel. Man kan chatta anonymt. Chatten är öppen vissa tider. Den här chatten är ett stödjande komplement till vård och annat terapeutiskt arbete.

Jag tycker det här kan passa Simon då man kan känna en viss skam när man är drabbad av ätstörning och då kan det vara skönt för honom att chatta anonymt med någon. Då kan han ställa frågor eller berätta tankar som han kanske inte vågar berätta annars. Det är även bra att prata med någon som har varit drabbad själv då det kan ge hopp till Simon och han kan känna sig mindre ensam.

# data[].attributes.body
En månad har nu gått sen Simon började med sin behandling. Det har varit en tuff månad för honom. Det har varit jobbigt att äta regelbundet och han har haft ångest. Simon har inte behövt äta antidepressiva läkemedel men han har fått ett milt lugnande läkemedel vid behov. Simon går fortfarande till mottagningen varje dag, men han bor hemma med sin familj.

# data[].attributes.body
Simon och hans familj har börjat gå på familjeterapi för ätstörningar. Hans föräldrar tycker det känns bra och dom har fått mycket bra tips och lärt sig mycket. De känner en skuld över att Simon blivit sjuk och tänker på vad dom kunde gjort annorlunda.
Simon tycker det är jobbigt att prata om sin ätstörning, han har även haft ensamma KBT möten och då känner han att han kan öppna sig lite mer när det bara är han och terapeuten. Han har börjat ändra sitt tankemönster lite gran när det gäller mat och honom själv.

# data[].attributes.body
Simon skriver i sin matdagbok var han äter varje dag och hans känslor. Hans känslor kring maten har blivit lite bättre. Han tänker inte lika mycket på vad han äter och hur mycket han äter. Men det framkallar fortfarande lite ångest, men då använder han sig av tankesätt som han lärt sig på KBT. Utifrån det Simon skriver i sin dagbok så pratar han och terapeuten om hur hans upplevelser till ätandet kan förändras.

# data[].attributes.body
Familjen har kommit in i den nya vardagen och det är lite bättre stämning i familjen nu. Simon är lite gladare och vill umgås mer med sin familj. Han känner att hans föräldrar är ett stort stöd i hans tillfrisknanade.

# data[].attributes.body
Nu har Simon börjat må lite bättre. Han har gått upp lite i vikt och han har fått mer aptit. Han känner nu att han vill bli frisk och att han klarar det här. Han har inte lika mycket ångest längre och kan tänka på annat nu än bara mat och hans vikt. Han har fått några kompisar på mottagningen som är i samma situation som honom och det känns bra då han inte känner sig lika ensam längre och dom kan prata om sina tankar med varandra.

# data[].attributes.body
Inom frisk&fri finns det även öppna träffar för närstående. De är personer som är närstående till en person som drabbats av ätstörning. Vid träffarna anpassas innehållet efter gruppen och vad deras behov är att diskutera. Man möter där andra personer som har liknande erfarenheter och man får prata om sina känslor och behov. De här träffen är ett komplement till annan hjälp och ersätter inte terapi eller vård.

Det här kan vara bra för Simons föräldrar att gå på då dom blir väldigt drabbade som anhöriga och kan behöva tips och prata med andra i samma situation för att dom ska klara av det här lättare.

# data[].attributes.body
Familjeterapin går framåt och Simon känner att han kan öppna sig mer och mer för sina föräldrar. Han har även ändrat sitt tankesätt och kan kontrollera sina tankar bättre och han har insett att han faktiskt är sjuk.

# data[].attributes.body
Simon börjar få koll på sina måltider och han följer ett matschema som en dietist har utformat efter hans behov. Simon går nu inte varje dag till mottagning för ätstörningar utan det blir 2-3 gånger i veckan. Han skriver fortfarande varje dag i dagboken och han märker att han har inte lika starka känslor och ångest till måltiderna längre. Han känner att det går bättre och bättre för varje dag.

# data[].attributes.body
Simons föräldrar märker nu stor skillnad på Simons mående. Han är mycket gladare och piggare. Han ser också mer hälsosam ut då han gått upp några kilo i vikt. Det är mycket bättre stämning i familjen och dom kan nu hitta på saker tillsammans.

# data[].attributes.body
Nu har det gått ett halv år sen Simon fick sin diagnos och han känner sig starkare. Eftersom Simon fick hjälp i tid så har processen till att bli frisk gått ganska bra och han är snart återställd. Han känner ingen ångest inför måltiderna längre och han har börjat träna och umgås med sina vänner igen. Han går bara till mottagningen ca en gång i veckan nu. Det tycker han om för då får han träffa sina vänner där. Dom har mycket stöd utav varandra.

# data[].attributes.body
Nu har Simon både gått sista träffen inom familjeterapin och även KBT. Han har lärt sig mycket och ändrat sina tankar. Han vet hur han ska hantera tankarna kring mat nu.
Simon har ett nummer som han kan ringa om det är något samt att om han känner att han behöver prata med en terapeut igen så är det bara att ringa.

# data[].attributes.body
Simon skriver fortfarande i sin dagbok men han märker stor skillnad från i början. Han känner inte ångest längre inför måltiderna och han äter fortfarande regelbundet och har gått upp i vikt. Simon känner ingen ångest för det. Men ibland kan det komma någon tanke men han har lärt sig på KBT hur han ska hantera de då.

# data[].attributes.body
Simon och hans föräldrar mår mycket bättre nu. Hans föräldrar vågar lämna Simon själv utan problem nu och dom har en vanlig vardag igen.

# data[].attributes.body
Ett år har gått sen Simon fick sin diagnos. Han mår bra nu och äter som han ska och tränar på baletten. Han är hälsosam och har bra tankar om sig själv. Simon är i stort sätt helt återställd nu. Simon har slutat skriva matdagbok då han känner att han har kontroll över maten nu och äter regelbundet och näringsrikt.
När man drabbas av en ätstörning så är det olika hur lång tid det tar tills man blir frisk, för vissa tar det några månader medans för andra tar det flera år.