# data[].attributes.headline
Futuyma (5. Compatibilitat de la diversitat)

# data[].attributes.subject
Futuyma (5. Compatibilitat de la diversitat)

# data[].attributes.body
No sé si acabo d'entendre lo que he subratllat en rosa...! Entenc que diu que les taxes de canvi en la diversitat de tàxons fossilitzats està relacionada negativament amb la diversitat = diversitat de tàxons "reals", de tots, no només del registre fòssil, no? I llavors per què està relacionat negativament? [jan]

M.RIBA:
Efectivament, el que diu es que la "taxa" (velocitat) d'aparició de taxons és més baixa quan el diversitat (nombre) de taxons és més gran.

Això fa referència al registre fòssil.

Com diu l'autor, fent una analogia amb el que passa amb la "saturació" en les comunitats ecològiques, quantes més especies hi hagi, més difícil és que se n'incorporin de noves (degut a fenòmens com ara la competència). No obstant, com diu Futuyma, el que passa amb les tendències en el registre fòssil és desconegut i aquestes analogies són simplificacions.

Si mires aquesta gràfica del nombre de famílies d'organismes marins al llarg del temps geològic, veuràs que la taxa d'aparició d'espècies sol ser més ràpida quan hi ha hagut un procés d'extinció massiva:

# data[].attributes.body
En aquesta gràfica es veu la relació negativa general entre la taxa d'aparició de taxons (diversificació) i el nombre d'espècies en diferents moments en el registre fòssil.

# data[].attributes.body
Hola!
Tenim un dubte sobre la preclàmpsia. Ens enrecordem que a classe parlavem com si hi hagués una "lluita" entre els genomes de la mare i el pare, pero no entenem que passa ni perque es dona.
Sabem que es metila el genoma patern pero perque?
Gràcies!
Sentosa i Èlia

# data[].attributes.body
Simplement, el que passa és que hi ha un "conflicte" entre el fitness del pare (o dels seus gens) i el de la mare (o els gens de la mare). El pare té interès en que el seu descendent (l'embrió o els gens que comparteix amb aquest) accedeixi al màxim de recursos materns possibles, per tal d'assegurar la supervivència del seu descendent, mentre que la mare no necessàriament, ja que usar tots els seus recursos pot representar un problema de cara a la supervivència dels seus futurs descendents.

Aleshores, hi ha factors de transcripció i processos que activen els gens per a l'ús de recursos per part de l'embrió, i uns altres que que actuen fent el contrari. Pare i mare activen i desactiven cadascun d'aquests processos d'acord amb els interessos derivats del seu propi fitness individual, tal i com he comentat anteriorment.

# data[].attributes.body
No entenem el concepte. Perque com pot ser que es doni convergencia evolutiva de copies de gens (que si son copies ja haurien de ser iguals) no?

Sentosa i Èlia

# data[].attributes.headline
Resposta Teoria sintètica i síntesi evolutiva moderna

# data[].attributes.subject
Resposta Teoria sintètica i síntesi evolutiva moderna

# data[].attributes.body
Holaaa Aina i Júlia!
Nosaltres entenem que la teoria sintetica i la sintesi evolutiva moderna son el mateix. I la sintesi evolutiva ampliada englova la teoria de Darwin + la Sintesi evolutiva moderna i afegeix els conceptes seguents:
-Teoria evo-devo
-Plasticitat i acomodaió
-Construcció de ninxols
-Herencia epigenetica
-etc

Sentosa i Èlia

# data[].attributes.body
Quan teniu 2 còpies idèntiques d'un mateix gen en un individu, aquestes còpies poden divergir al llarg del temps per selecció o deriva. No obstant, pot passar que en tenir dues còpies (o més) del mateix gen es produeixi més producte, i que aquest increment de producte sigui avantatjós i, per tant, seleccionat. Això vol dir que els gens duplicats no canviaran la seva funció o producte produït, és a dir, no divergiran (per deriva o selecció divergent).

A la pràctica, molecularment, existeixen mecanismes de reparació de les mutacions que podrien aparèixer, evitant d'aquesta manera la divergència d'estructura i funcions.

Aquest tipus de procés evolutiu s'anomena "evolució concertada".

# data[].attributes.body
Producte = RNA missatger, proteïnes reguladores, RNA ribosòmic, etc

# data[].attributes.body
Quan parlem de selecció direccional vol dir que la selecció es dona segons les condicions ambientals?
Èlia i Sentosa

# data[].attributes.body
Efectivament és això.
Sentosa i Èlia tenen raó.

# data[].attributes.headline
Teoria sintètica, síntesis evolutiva moderna, sintesis evolutiva ampliada

# data[].attributes.subject
Teoria sintètica, síntesis evolutiva moderna, sintesis evolutiva ampliada

# data[].attributes.body
Hola!
Quina és la diferència entre aquests dos conceptes? Teoria sintètica i síntesis evolutiva moderna.
Al principi enteniem que teoria sintètica=síntesis evolutiva moderna, però després interpretem que són conceptes diferents.... Algú ens ajuda porfa?
I després tenim la sintesi evolutiva ampliada que tampoc sabem ben bé com funciona

Aina i Júlia

# data[].attributes.body
Tot tipus de selecció es dona segons "les condicions ambientals"

# data[].attributes.body
Segons les condicions ambientals (biòtiques i /o abiòtiques), s'afavoreixen unes tipologies o unes altres, donant peu als diferents tipus de selecció que ja s'han comentat a classe: direccional, estabilitzadora, depenent de la freqüència, divergent, etc...

# data[].attributes.body
Hola! Tenim dues preguntes sobre H-W:
1- A la natura, des del punt de vista genètic i evolutiu, les espècies no es troben en equilibri H-W, no?
2- Que desvia les freqüències esperades en el model: el flux gentic o la manca de flux de genetic?

Sentosa i Èlia

# data[].attributes.body
Per què es pot saber si un lloc és homozigot o no pels microsatèl·lits? Com es sap?

En l'exemple de Taxus baccata, què volen dir els pics de les gràfiques?

# data[].attributes.body
1- Les "Especies" gairebé mai no les trobarem en equilibri de H-W. Algunes "poblacions" sí les podem trobar en H-W.

2- El que desvia les freqüències de H-W serà qualsevol procés o fenomen que no aparegui en les assumpcions del propi model. D'aquesta manera, si totes les assumpcions del model s'acompleixen (panmixia, mida infinita poblacional, etc.), però existeix flux gènic, les freqüències esperades variaran.

# data[].attributes.body
Se sap pq els heterozigots produeixen dos seqüències de mida diferent visualitzables.

Els pics més elevats en T. baccata corresponen a cadascun dels dos al.lels d'un heterozigot. Compte: al voltant de cada pic es veuen diferents pics de mida més baixa, però en aquest cas són errors de la polimerassa.

# data[].attributes.body
Si He i Ho son iguals la població esta en H-W.
Pero si He i Ho son diferents, no en H-W, f es diferent a 0 per tant hi ha consanguinitat, i les poblacions estan aillades.
Pero aixó no pot ser perque en H-W les poblacions SI que estan aillades.

Llavors perque es compleixi H-W les poblacions han d'estar aÏllades s'hauria de donar consanguinitat no?

Èlia i Sentosa

# data[].attributes.body
No. si una "població"  o "subpoblació" es troba en panmixia (H-W), per definició no presenta consanguinitat.

Heu de pensar que:

Una població en H-W és teòrica, no existeix. Prenem la panmixia (H-W) com a un "model nul" o "hipòtesi nul.la". Si trobem que Ho = He suposarem que es troba en panmixia i no ens hem de preocupar per barreres al flux genètic i/o a la selecció.

Quan comprovem l'existència de panmixia (He=Ho) en una població (o subpoblació), considerarem que es troba en H-W (però de fet, aquesta població només és teòrica).

# data[].attributes.body
Hola!
No entenem perque al Wright's infinite model posa que les poblacions son infinites i diu que esta en model de W-F, si el model de W-F es diferencia de H-W perque les poblacions son finites.

# data[].attributes.headline
Estructuració de espacial: estadístics de Wright 

# data[].attributes.subject
Estructuració de espacial: estadístics de Wright 

# data[].attributes.body
No entenc quines conclusions s'extreuen de l'experiment per saber les causes de la diferència de cant en Catharus ustulatus (diapositiva 44 Tema 3)

# data[].attributes.body
Hola! No sé ben bé si aquest dubte hauria d'anar aquí, però bueno.
En aquest vídeo parla molt de la funció femenina i la masculina, però no acabo d'entendre què és cadascuna. Com que no sé què és aquesta funció, no entenc on es veu reflectida en l'assignació de sexes segons Shaw-Mohler.
Tampoc acabo d'entendre com afecta tot això a la fitness, la qual, al cap i a la fi, és sobre el que actua la selecció natural i la que determinarà si s'esbiaix (o no) la sex-ratio segons Shaw-Mohler. Hi ha alguna relació entre la fitness i les funcions de cada sexe?
Podríem dir que les funcions femenina i masculina són el mateix que la fitness (per exemple: si pots deixar més descendència femenina, tindràs més fitness)?
Moltes gràcies!
- Chiara

# data[].attributes.body
El temps de coalescència és el temps que els al·lels triguen a convergir cap a un únic. Com s'infereix la mida de la població? Si ha augmentat o si ha disminuit?
Entenc que si hi ha un coll d'ampolla, el temps de coalescència serà molt curt, però a partir d'aquí, com s'infereix?

# data[].attributes.body
Hola.

La idea és que molts organismes són hermafrodites seqüencials o simultanis (tenen funció masculina i femenina al mateix temps o separada en el temps).

Aleshores, la transmissió de les còpies genètiques a les noves generacions es pot dur a terme com a mascle (funció masculina) o com a femella (funció femenina).

També cal recordar que aquesta contribució diferencial també la poden presentar les femelles dels organimes gonocòrics (diòics) ja que poden produir una proporció diferent de descendència de cada sexe o, tant en el cas de mascles o femelles, invertir en la supervivència diferencial de la seva descendència segons el sexe.

# data[].attributes.body
L'explicació que fa Fisher sobre el perquè la majoria de poblacions tenen una sex ratio de 50:50 es pot lligar amb la selecció depenent de freqüència? És a dir, partint d'una població que està en desequilibri de sexes

Abel