# data[].attributes.body
מה שמסומן בלבן זה האירוע ומה שמסומן בסגול זה הקשר בין האירועים.

# data[].attributes.headline
המהפכה האמריקאית

# data[].attributes.subject
המהפכה האמריקאית

# data[].attributes.body
לאחר המהפכה עקרונות הנאורות החלו לחלחל בכל רחבי העולם.

# data[].attributes.headline
המשבר הכלכלי

# data[].attributes.subject
המשבר הכלכלי

# data[].attributes.body
צרפת נתונה במשבר כלכלי כבד ולכן לואי ה16 מחליט לשכור יועץ שיוציא אותם מהמשבר.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.body
בעקבות המשבר המלך שוכר יועץ שיעזור לו להתמודד במשבר.

# data[].attributes.headline
הרפורמות של קאלון

# data[].attributes.subject
הרפורמות של קאלון

# data[].attributes.body
בעקבות המשבר הכלכלי הכבד המלך שוכר יועץ שנקרא קאלון. קאלון מציע רפורמות שיוויוניות יחסית אשר פגעו במעמדות הגבוהיים, אצולה וכמורה.
הרפורמות של קאלון התבססו בעקיפין על עקרונות הנאורות (הזכויות הטבעיות, המצב הטבעי, הפרדת רשויות וריבונות) שהוצגו לראוות כל העולם במהפכה האמריקאית.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
קאלון היועץ הכלכלי מפוטר על ידי המלך מכיוון שהצעותיו פגעו בעצם במעמדות הגבוהיים כלומר זה פגע באינטרסים הכלכלים של האצולה והכמורה. והמך לא יודע מה לעשות אז הוא מחליט לכנס את אסיפת המעמדות על מנת למצוא פתרון למשבר בלבד.

# data[].attributes.headline
כינוס אסיפת המעמדות

# data[].attributes.subject
כינוס אסיפת המעמדות

# data[].attributes.body
אסיפת המעמדות הייתה אסיפה שבה נידונו דיונים בקשר לאומה הצרפתית, האסיפה מנתה שני שליש של המעמדות הגבוהיים בעלי דעה זהה ושליש של המעמד השלישי החסר זכויות ומנגד בעל חובות. המעמד השלישי הגיע לאסיפה במטרה להקים חוקה ולשנות את השיטה המעמדית אשר הייתה לא שיוויונית ללא הצלחה ושאר המעמדות הגיעו כדי לטפל במשבר הכלכלי.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.body
לאחר כינוס אסיפת המעמדות שבה היה ניסיון ליצור חוקה ללא הצלחה המעמד השלישי פתח אסיפה לאומית שיוויונית אשר תקים חוקה בשלב מאוחר יותר

# data[].attributes.headline
כינוס האסיפה לאומית

# data[].attributes.subject
כינוס האסיפה לאומית

# data[].attributes.body
לאחר כינוס אסיפת המעמדות המעמד השלישי מקים אסיפה חדשה באולם הטניס שבארמון המלך וצירפו לצידם את שאר המעמדות ובכך פתחו אסיפה חדשה התיקרא אסיפה לאומית אשר תתמוך בעקרונות הנאורות ובדגש על ריבונות העם.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.body
לאחר כינוס האסיפה החדשה מתחילות מהומות בפריז אשר גורמות למספר אירועים שעליהם נרחיב בהמשך.

# data[].attributes.headline
המהומות בפריז

# data[].attributes.subject
המהומות בפריז

# data[].attributes.body
יוצאת שמועה שהמלך מכניס חיילים לעיר על מנת שיתקפו את האסיפה הלאומית.
ובכך הצרפתים נכנסים לפאניקה ומתחילים לחפש נשק למלחמה.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים 

# data[].attributes.body
בעקבות שליחת החיילים לפריז הצרפתים מתחילים לחפש נשק ומחליטים לתקוף את מבצר הבסטיליה אשר סימל את העריצות הצרפתית.

# data[].attributes.headline
כיבוש הבסטיליה

# data[].attributes.subject
כיבוש הבסטיליה

# data[].attributes.body
הבסטיליה שימש כבית כלא שאליו נכנסו באופן לא חוקי מתנגדי השלטון האבסולוטי של המלך ולמעשה כפי שאמרנו הוא סימל את האי שיוויוניות בין המעמדות בעצם את העריצות של המלך.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
לאחר נפילת הבסטיליה, הצרפתים נכנסים לפחד ומקימים מהומות שאת סיבותיהן נרחיב בהמשך.

# data[].attributes.body
מהומות שפרצו בכפרים ובעיירות ונמשכו שלושה שבועות שבהם יצאו  האיכרים כנגד האצולה הפיאודלית.
למעשה המהומות המתחילות עקב חוסר ייצוג מלא לכל המעמד השלישי כלומר ייצוג רק לבורגנות ולא לאיכרים.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
האסיפה הלאומית מבינה שלא יהיה שינוי ולכן מחוקקת צו.

# data[].attributes.headline
הצו לביטול הפיאודליזם

# data[].attributes.subject
הצו לביטול הפיאודליזם

# data[].attributes.body
האסיפה הלאומית מבינה שהאיכרים מעוניינים בשינוי משמעותי במצבם ולכן האסיפה מחליטה לבטל את הפיאודליזם לאחר כאלף שנים.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
לאחר ביטול הצו האסיפה מחליטה לחוקק זכויות שיקראו זכויות האדם והאזרח.

# data[].attributes.headline
זכויות האדם והאזרח

# data[].attributes.subject
זכויות האדם והאזרח

# data[].attributes.body
הזכויות יתמכו כמובן בכל עקרונות הנאורות בדגש על הזכויות הטבעיות של גון לוק, ובעקבות התמיכה בעקרונות הנאורות אחת הזכויות תהיה הפרדה רשויות והפרדה בין דת למדינה כלומר הכמורה תחויב להישבע למדינה.
לסיכום, כל הזכויות יבוססו על השלטון המונרכי חוקתי ועל עקרונות הנאורות.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
לאחר חיקוק הזכויות נשות פריז מחליטות שהן רוצות לעזור במאבק בכל מה שיוכלו (כפי שידוע לנו לנשים לא היו הרבה זכויות בתקופה הזו).

# data[].attributes.headline
צעדת הנשים לפריז

# data[].attributes.subject
צעדת הנשים לפריז

# data[].attributes.body
בעצם כפי שכתבנו הנשים מעוניינות לעזור במאבק ולכן מביאות את המלך ואשתו לפריז על מנת לאשר את החוקה ובכך גורמות למשהו גדול יותר: כניעת המלך.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
לאחר הבאת המלך ואשתו לחיקוק החוקה מתחילים לחוקק את החוקה החדשה לצרפת.

# data[].attributes.headline
החוקה הצרפתית

# data[].attributes.subject
החוקה הצרפתית

# data[].attributes.body
החוקה היא מה שמגדיר את מעמדם של המלך והכמורה.
החוקה עצמה בעצם קובעת שהשלטון יהיה מלוכני פרלמנטרי כלומר מונרכיה חוקתית וכפי שנכתב בזכויות האדם והאזרח תהיה הפרדת רשויות והפרדה בין דת למדינה.
למעשה החוקה הייתה דומה מאוד לזכויות האדם והאזרח רק שהחוקה כשמה הפכה את הזכויות לחוקים בחברה הצרפתית חדשה.

# data[].attributes.headline
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.subject
הקשר בין האירועים

# data[].attributes.body
לאחר חיקוק החוקה הצרפתית הוקמה עירייה חדשה קיצונית בצרפת ובה הוקם הקונוונט שהחליט על מספר דברים.

# data[].attributes.headline
הוצאת ההורג של המלך

# data[].attributes.subject
הוצאת ההורג של המלך

# data[].attributes.body
לאחר חיקוק החוקה הוקמה עירייה חדשה שנקראה הקומונה שלמעשה ביטלה את החוקה והקימה במקום מוסד מחוקק חדש שנקרא הקונוונט. הקוונט החליט לעבור משלטון פרלמנטרי לרפובליקה (כמו דמוקרטיה). לאחר כמה חודשים מכינוס הקונוונט הקונוונט גילה שהמלך נשאר בקשר עם המלכים מאירופה והאצילים שברחו מצרפת אשר התנגדו למהפכה ולאחר מכן הקונוונט החליט להוציא להורג את המלך בעזרת גיליוטינה בעוון בגידה במדינה הצרפתית.