# data[].attributes.headline
פרקטיקות בית ספריות ליישום הזרמים השונים בחינוך הדמוקרטי

# data[].attributes.subject
פרקטיקות בית ספריות ליישום הזרמים השונים בחינוך הדמוקרטי

# data[].attributes.body
אנא כתבו בדף זה את הפרקטיקות שהגיתם, כך שיהיו נגישות לכולנו.

# data[].attributes.headline
פדגוגיה ביקורתית - ניצן גבאי, כפיר פרג'ון , אלון אמיר ויהונתן שטנאי 

# data[].attributes.subject
פדגוגיה ביקורתית - ניצן גבאי, כפיר פרג'ון , אלון אמיר ויהונתן שטנאי 

# data[].attributes.body
הפדגוגיה הביקורתית עוסקת בשאלות של שוויון ואי שוויון בחינוך, בדרך שבה החינוך הפורמלי והלא פורמאלי ממסלל ילדים לתוך הריבוד המעמדי, מגדרי, אתני, לאומי וגזעי שלתוכו הם נולדו. הפדגוגיה הביקורתית מנסה ליצור מודעות לאוכלוסיות שבשולי החברה וכיצד החינוך יכול לשנות את מיצובם החברתי. היא שואלת שאלות לגבי חלוקת הכוח ודרך ארגונו בחברה. כיצד באמצעות החינוך משחזרים את המבנה החברתי הלא שוויוני ואיך ניתן לעשות אחרת. הפדגוגיה הביקורתית עוסקת בחתירה לשינוי חברתי באמצעות החינוך והומניזציה של החברה.
רעיון כללי -
לייצר לכל שכבת גיל קבוצת אקטואליה של נציגים מהשכבה בה יביאו למודעות שכבתית נושאים בוערים בחברה ובשוליה ולאחר מכן ייצרו שיח כיתתי/שכבתי על הנושאים .
מטרות -
לייצר שיח ביקורתי ומקדם בכיתות ובשכבה
לחשוף את התלמידים לנושאים שונים בחברה
רצון לפעילויות מעשיות בעקבות החשיפה לנושאים השונים ואף יצירת פרויקטים עד לרמת PBL  על הנושאים השונים .

מה נדרש לשם כך -
להכין קול קורא למי רוצה להשתתף בקבוצה אשר אחראית על התכנים .
להכין דפי חשיבה על הנושאים השונים
לארגן מקורות חדשותיים -אתרים ,עיתונים לראות שהמידע שמובא הוא מגוון וממספר מקורות שונים והמטרה לא מיתפספסת
לעשות ישיבה עם צוות אקטואליה אילו נושאים היו רוצים שיעלו לשיח
מקום המורה -
לייצר שיח בכיתה בעקבות הנושאים אשר באים לידי ביטוי
לייצר שיח דיאלוגי

# data[].attributes.headline
חינוך אליטיסטי 

# data[].attributes.subject
חינוך אליטיסטי 

# data[].attributes.body
היו היתה פעם כיתה ט' בבית ספר ממלכתי רגיל ביישוב ממוצע. בכיתה היו 40 תלמידים ובתוכם עשרה תלמידים הגיעו מהיישוב העשיר ליד, את עשרת התלמידים האלה המורה של הכיתה מאוד אהב- תמיד היו עושים עבודות טובות, מבינים בקלות את החומר ולא היו עושים בעיות. יום אחג, קם המורה בבוקר ועלה במוחו רעיון "מדוע לא אקח את כל עשרת התלמידים המבריקים ואטפח אותם? והם יהיו ליד ימיני" אז המורה הקים קבוצת מצטיינים בתוך כיתתו ובהם השקיע את מירב המשאבים והמאמץ על מנת לפתח אותם ואת "הפוטנציאל" שלהם.
המחנך משקיע שעות נוספות מעבר ללימודים ויוצר קשר עם ההורים של התלמידים מהקבוצה המועדפת. חושף אותם לתוכניות שונות שיוכלו ללכת אליהם.

# data[].attributes.headline
רב-תרבותיות - אביבה ותמר

# data[].attributes.subject
רב-תרבותיות - אביבה ותמר

# data[].attributes.body
העיקרון המוביל מתוך הזרם הרב-תרבותי הוא פלורליזם, וההבנה שאין רק דרך אחת, ובנוסף- רב-התרבותיות צריכה להתקיים במגוון מרחבים ולא רק במרחב פורמלי אחד.

הפרקטיקה אותה בחרנו להביא היא: מפגשי דתיים-חילונים בין בתי-ספר דתיים וחילונים באותה העיר.
הפרקטיקה תתקיים תחת הכותרת של שיעור אזרחות. פעם בשבועיים תלמידים משני בתי-הספר, דתי וחילוני, יפגשו ויעברו יחד תכנים הקשורים לשיעורי אזרחות. בסוף התהליך השנתי יחולקו התלמידים לקבוצות קטנות ומגוונות, יחליטו על נושא שמעניין אותם במסגרת המפגש בין דתיים-וחילוניים במרחב המדיני, ויגישו על כך עבודה.
המורה לאזרחות היא הדמות המחנכת בפרקטיקה זו, ותפקידה הוא ללוות את הקבוצה מבית הספר שלה. בנוסף, פעם בשבועיים כאשר המפגש השיעור אינו משותף- המורה תעבד את המפגש הקודם עם תלמידיה ותעביר להם תכנים לקראת המפגש הבא.

# data[].attributes.headline
דמוקרטיה רב תרבותית

# data[].attributes.subject
דמוקרטיה רב תרבותית

# data[].attributes.body
החינוך הציבורי:
ציון ימי זיכרון או ימים שאינם בהכרח רק אלו שמוכרחיים להיות מצויינים רק בגלל היותם חלק ממועדי ישראל (כלומר: התרבות היהודית-אשכנזית בהכרח תופסת מקום גדול יותר מאשר התרבות היהודית-מזרחית או "חלילה" תרבותם של עולי אתיופיה).

# data[].attributes.headline
ביקורתית- מתן ושפי

# data[].attributes.subject
ביקורתית- מתן ושפי

# data[].attributes.body
אנחנו רואים במודל לבה כפרקטיקה של חינוך ביקורתי.
לבה היא מגמה המיועדת לתלמידי "הזדמנות אחרונה" אשר נשרו מכל המסגרות החינוכיות. מדובר באוכלוסייה מוחלשת מבחינה לימודית וסוציו אקונומית. במסגרת המגמה כל תלמיד בוחר מקצוע\ דיסציפלינה מהעולם האמיתי שמעניינת אותו (עריכת דין, טבחות ואפילו טיס) ומקבל מנטור מהתחום אשר מדריך אותו ועוזר לו להגשים את החלום שלו. המודל ביקורתי בגלל שהוא גורם לתלמידים לערער על הסדר הקיים על פיו לאנשים ממעמד סוציו אקונומי נמוך יש תקרת זכוכית מאוד ברורה. התלמידים לא רק מבינים שהסדר הקיים ניתן לשינוי, אלא הם משנים אותו בעצמם. בזכות המודל גם ילד של עובדת זרה חד הורית משכונת התקווה יכול לחלום על טיס ולפרוץ תקרת זכוכית מנטלית וחברתית.

# data[].attributes.headline
חינוך ליברלי - גל דוד ובת-אל יצחק

# data[].attributes.subject
חינוך ליברלי - גל דוד ובת-אל יצחק

# data[].attributes.body
עיקרון מוביל בתוך הזרם - אפשרות הבחירה וטובת הכלל.

פרקטיקה שחשבנו שאותה אפשר ליישם הוא לאפשר לתלמידים להיות מעורבים בהחלטות הלימודיות שלהם, משמע לאפשר להם לבחור את בניית השיעורים ולהעביר אותם.

בתחילת שנה נותנים אפשרות בחירה לתלמידים לבחור נושא שחשוב להם ומתחלקים לזוגות, כך שכל שבועיים זוג תלמידים יעבירו נושא שחשוב להם. בנושא זה הם יכולים להיות יצירתיים ולבטא את עצמם כמה שיותר מתוך המקום שחשוב להם, ומתוך הידע שלהם הם מעשירים את הכלל ואת עצמם.

תפקיד המחנכת הוא גורם תיווך בתוך הכיתה, ואחריות שהדברים יתנהלו בצורה מסודרת ושהתלמידים לא "חורגים" מן הנושא או במידה והם מתקשים היא תוכל לעזור להם להגיע לתובנות משמעותיות עבורם.

# data[].attributes.headline
השתתפותית- לביא ועדי

# data[].attributes.subject
השתתפותית- לביא ועדי

# data[].attributes.body
הפרקטיקה אותה בחרנו להביא היא: תלמיד מביא עולמו
לייצר סשן בכיתה שכל שבוע בשיעור החינוך 2 תלמידים נבחרים להביא 10 דקות מעולמם.
עליהם לחשוב על נושא חברתי/אקוטואלי שבוער ומעניין אותם ולהביא לכיתה 10 דקות של חשיפה אליו ודיון בכיתה.
המטרה היא לת לחניכים להיות אקטיביים בבחירת הנושא ולהביא לתוך הכיתה נושאים הנוגעים אליהם ויכולים לעורר את השיח.

# data[].attributes.headline
רב תרבותיות-פרקטיקה לבית הספר

# data[].attributes.subject
רב תרבותיות-פרקטיקה לבית הספר

# data[].attributes.body
ההצעה שלנו היא ליצור תהליך משמעותי עבור פרויקט "שורשים"- לתת ביטוי לעדות ותרבויות שונות בכתה.
חלוקת לקבוצות בכיתה לפי עדות\תרבויות, לבצע חקר משמעותי אישי וקבוצתי שייעשה בכיתה ובבית, דרך קיום ראיונות וגם קיום לימוד  ידע אודות ההיסטוריה התרבותית והמשפחתית באמצעות חקר עצמי של התלמדים. על המחנכת לייצר דפי עבודה מכווינים ולספק מקורות מאגרי ידע על ההסטוריה והתרבויות השונות.  על המורה לבנות  את קבוצות החקר ואת משימות החקר בצורה אפקטיבית ולתת ביטוי לכל התרבויות, המסורות, הגישות במרחב הכיתתי. יש למפות מראש את התלמידים מתוך היכרות ודיאלוג איתם ועם ההורים שלהם על מנת לייצר תהליך שלא מדיר אף תרבות ואף מסורת.
הפרויקט ייגמר בערב תוצרים בו יוצג החקר השונה שנעשה בקבוצות+העבודות האישיות+ "ערב מאכלי עדות" שבו יוצגו מאכלים של המסורות השונות, לצד פרזנטציות של התלמידים על החקר שעשו על התרבת והמסורות השונות. (אפשר ליצר תערוכה פלקטים שיוצגו ושארו גם לאחר הפרזנטציות). ככה הכיתה תחשף לכלל העדות והתרבויות השונות שנמצאות בה, ולומדת גם על העדות האחרות. אפשר לקיים  גם
שיח על רב תרבותיות ועל הפסיפס של החברה הישראלית בסיום.

# data[].attributes.headline
חינוך ביקורתי- אביה מקס ומור

# data[].attributes.subject
חינוך ביקורתי- אביה מקס ומור

# data[].attributes.body
פרקטיקת PBL כפרקטיקה שמלמדת גישות שונות, מחקר עצמאי וביקורתי ועשייה אקטיביסטית
המסגרת צריכה להיות עשייה בתוך הקהילה או לקהילה (קהילת הלומדים בתוך בית הספר או קהילה חברתית מסביב) מלמד את התלמידים עשייה אקטיביסטית נטו

התלבטות- באיזה שיעור זה צריך להיות? חקר על גישות שונות לפני יציאה לפעולה.

# data[].attributes.headline
השתתפותית - רון ולדפוגל וגל שחורי

# data[].attributes.subject
השתתפותית - רון ולדפוגל וגל שחורי

# data[].attributes.body
1. תיאור הפרקטיקה, איך נראה בפועל - פרוייקט גמר בתחום האזרחות הפעילה בכיתה י׳.
2. הסדירות הנדרשת - שיעורים בשיטת PBL. לאורך שנה, שיעור בנושא זה פעמיים בשבוע.
3. מי השותפים לפרקטיקה וההתמקמות של המחנכת בתוך זה - צוות אזרחות, מורה נוסף לתחום האזרחות הפעילה שמנהל את פרוייקט זה מול הקבוצות בבית הספר.

# data[].attributes.headline
רב-תרבותיות - אופק וסתיו

# data[].attributes.subject
רב-תרבותיות - אופק וסתיו

# data[].attributes.body
העיקרון המוביל מתוך הזרם הוא הכרות עם התרבויות והרקעים השונים במרחב הבית ספרי של התלמידים והמורים ויחד לפתח חברה מגוונת ועשירה.

הפרקטיקה אותה בחרנו היא תערוכה ומחקר שהתלמידים יעשו על התרבויות המשפחתיות שמהם הם באים ויחד נחשף למגוון הרחב של בית ספר ובאמצעות תערוכה בית ספרית.

מקומו של המחנך.ת הוא להעשיר את הכיתה בחברה המגוונת והמעניינת שיש לנו וללמוד על היסטוריות השונות ולא רק ללמוד על התרבות הגמונית השולטת בחברה.

# data[].attributes.headline
השתתפותי- עלמה, דניאל ויובל אלמלח

# data[].attributes.subject
השתתפותי- עלמה, דניאל ויובל אלמלח

# data[].attributes.body
האקתון בית ספרי, פעם בשנה בית הספר מחלק את התלמידים לקבוצות, כל קבוצה בוחרת צורך חברתי/ עוולה חברתית שבוער בה. הקבוצה נדרשת להקים וליישם פרויקט קהילתי שנותן מענה לבעיה שהם העלו, והפרויקט נדרש לחולל שינוי מידתי יחסי.
תפקידו של המחנך, לתת ליווי מקצועי/ הדרכתי לכל קבוצה, ולמקד אותה.

# data[].attributes.headline
קבוצת פדגוגיה ביקורתית- נגה, לירי ושגיב

# data[].attributes.subject
קבוצת פדגוגיה ביקורתית- נגה, לירי ושגיב

# data[].attributes.body
אנחנו בחרנו בפרקטיקה לבית הספר אך אפשר להשתמש בה גם במסגרות ביתיות או לא פורמאליות- בתחילת יום יהיה פרק זמן שבו לתלמידים יש זמן "עצמי" שבו הם מתכנסים עם עצמם ויכולים לבחור פעילויות כמו יוגה, מדיטציה, כתיבה וכדו' ולהקדיש את תחילת היום לעצמם. לאחר מכן ביחידה הבאה מכוונים את התלמידים לפתוח עיתונים/חדשות ואתרים ולמצוא נושא אקטואלי שהם היו רוצים לדבר עליו- לתת עליו ביקורת.

# data[].attributes.headline
רב תרבותיות - דנה ושי

# data[].attributes.subject
רב תרבותיות - דנה ושי

# data[].attributes.body
הפרקטיקה אותה בחרנו היא פדגוגיה מבוססת מפגש. חיבור בין בתי ספר יהודיים לבתי ספר מהמגזר הערבי במרחבי למידה ניטרליים וחווייתיים. למשל, סיור בשוק הכרמל בו נתבונן מהצד, חקור ונעלה שאלות. ביקור ב"גל שלי" וכך על דרך החוייה המשותפת והמגבשת להצליח לייצר מרחב שיתופי בו אפשר לקדם ולדבר על הפערים הקיימים.
השאיפה היא לצאת מגבולות הכיתה, להיות חופשיים מהגדרות ולהיפגש בחוץ במרחבים של כולנו.

# data[].attributes.attachment_link.title
עדן חסון ואלה לי - שימי פס (רוני מלר רמיקס)