# data[].attributes.body
Hej alla grupper!

Här följer diskussionsfrågorna. Grupp 1, börjar med fråga 1 osv.

Skriv anteckningar på era svar på era respektive kort här, så återkopplar vi till det under avslutande diskussionen.

1. Biologisk mångfald och klimat - hur gör man när åtgärder för dessa två verkar kontraproduktivt?

2. Hållbar urbanisering - hur löser man paradoxen mellan att allt tätare städer samtidigt som invånarna får tillgång till rika naturmiljöer?

3. Prioritering av biologisk mångfald - Vilken sorts mångfald är viktigast att prioritera? Kan man ens prioritera?

# data[].attributes.body
Sammanfattning
Biologisk mångfald mot klimat - Vattenkraft

Är rätt att göra uppoffringar av biologisk mångfald om det får en positiv inverkan på klimatet? Vi anser ja, då förändringar av klimatet kan få så stora effekter på biologisk mångfald i det långa loppet. I enskilda fall kan det vara värt att "offra" enskilda ekosystem och arter om det leder till stor positiv klimatnytta. I första hand ska det alltid sökas åtgärder som innebär en win-win för både klimat och biologisk mångfald. Långsiktiga åtgärder ska prioriteras och värdet av naturens resurser ska vägas in när beslut tas.

När man applicerar denna tankesätt på vattenkraften i Sverige så kommer vi fram till att det är försvarbart att bibehålla de stora vattenkraftverken. Detta på grund av att de bidrar med stora mängder fossilfri el och även möjliggör en övergång till mer vindkraftverk. De negativa effekterna på biologisk mångfald känns acceptabla. Satsa dock på åtgärder för att minimera de negativa effekterna och bevara arter som hotas som ålen och laxen.

De många små  vattenkraftverken som inte genererar så mycket el och får större effekt på biologisk mångfald per kilowattimme anser vi ska bort. De tillfälliga negativa effekten av att ta bort dem och med förstörande av existerande ekosystem, exempelvis lugna vattenmiljöer, övervägs av att man skapar nya eller gamla för andra arter som behöver de strömmande vattnet. Det innebär även sociala/ekonomiska uppoffringar, exempelvis för ägarna men dessa bedömer vi inte så stora.

Det övergripande målet i förvaltningen av vår natur bör vara att säkerställa en välmåendet på lång sikt.

-----------------------------------
Under frågestund:
ha kvar de mindre, ha en nettokraftverk. prioritera att inte utveckla några mer små. satsa på att effektivisera kraftverk.

göra stål utan att kol-värt att bibehålla vattenkraft.

globalt/lokalt ?

HaV-värdera. lokal BM, ex ål, mot klimatutsläppen.

stora 95% finns ingen ambition att lägga ner
det som är aktuellt-de små lokalt viktigt.
har inte möjlighet att plocka bort mer än 1,5 terrawatt timme för miljöåtgärder då ska vara koldioxidneutral i framtiden.

------------------------------------

svårt att sätta saker emot varandra.

är det rätt att fasa ut kärnkraft? och istället bygga vindkraft och då förutsäga att vi bibehåller

ska vi vara en extrem faktor, vi är redan extrema?

4 små per ett vindkraftverk. är det möjligt att bygga istället-de små påverkar  inte klimatarbetet i praktiken för så liten effekt.

de små stått i 100 år, ett nytt ekosystem ex med aborre men inte lax, öring. lugna vattenarter sällan hotade

kulturfaktorer med små vattenkraft.

havsbaserad vindkraftverk, kan ej tråla där vilket är en vinst men negativa effekter är att en kan tråla.
kommer inte på några win-win.

man satsar på vindkraft, sverige bygger mest i världen just nu. fördubbla sveriges elproduktion. det blåser alltid någonstans. mkt vindkraft, något att putta in när det inte blåser.

mer vindkraft än vad det behövs när det blåser, vill se en utfasning av kärnkraft.

skada med vattenkraft-allt eller inget. oförutsägbar miljö, också det som är fördelen.

nu moderna miljövillkor, hur ska man lyckas?

2.

3.

# data[].attributes.body
2. Det är inte brist på yta. Vi kan använda de ytor vi har.

Det behöver ändå finnas t.ex. vissa transporter i urbaniserade miljöer, t.ex varutransport och kollektivtrafik, blåljustrafik.

Varför bor man i en stad? Nöjen, kultur, komfort. Närhet.
Problem- energiintensivt. Ständigt förändliga. Hur blir det i framtiden? Staden bör vara flexibel. Nu: komfort på bekostad av miljön. Problem-matproduktionen. Mat-en nyckel. Mindre privat bilism mm. Svårare med standardkomfort. Det svåra: att hantera intensiteten.

Vi kan inte ha den extrema komforten. Vi behöver ändra livsstil? Och t.ex. ha cykelåkerier-ändra våra metoder/"system".

Är bra att ha snabba och effektiva transporter.

Tätare städer vs grönyta.
Nya lösningar behövs.
Kritisk infrastruktur.

Grön stadsplanering. Lag på grönstrukturplan. Hur stor del av stadsytan ska vara grön? i % i lagen.
Vad är "grön stadsyta"?

Nya städer? Istället för att expandera städer som då kommer ta upp värdefull natur. Att ge i uppdrag till länsstyrelserna.

Urban matodling? Ytkrävande? Blir det mer monokultur?

Outnyttjad potential? Vertikala ytor. Sådant som inte kräver så mycket skötsel. Mer resilient stad. Odla mer på husväggar/hustak? Exempel finns idag i nyproduktion. För alla tre dimentioner av hållbarhetsmål.
Bidrag till småskalig odling. Stor potetial! Lätt att göra rätt!

Hur energiintensivt är det? Hur naturligt är stadsodling i såg?

Man kan täta städer till en viss grad, men sen kommer den expandera.

Vad är en grön yta? Dyrt att bygga om- billigare att bygga från början? Man bygger efter behov. Efterfrågan.
Vill man etablera nya städer? Människor söker sig till större städer? Inställningen kan nudgas?  Attitydförändringar.

Problemet:ansvarsfördelning. Exempel med tåg i Europa. Vems bord ligger frågan på?

Hur vill vi att framtidens stad ska se ut? Hur vill bo?

Städerna, även de gigantiska, behöver ha grönt.
Hur mycket kan man tvinga/nudga?
Satsa mer på små orter. Fördela mer jämt eller ha intensiva städer.

Vad är det som gör att en vill bo i en viss stad?
Arbetsmöjligheter. Infrastruktur.
Företag-arbetskraft.

Fokus på de städer vi har idag: Megastäder eller levande "hela länder". Ha både

Storskalig transport-med tåg etc. Miljövänlig. Små tansporter-t.ex. med cykel? Svårt m kostnader.

Odla blandat-lika stor effektivitet som monokulturer + mervärlden? Kostnadseffektivt-

Vad bör prioriteras bort? Bilen- först. I städerna. Friger yta och pengar. Gå ner i komforten på mat,t.ex. exotiska livsmedel/de som ej fungerar i det lokala klimatet.

Maten: transporterna en så liten del. Självförsörning. EUs ramar:kontraproduktiva för övergången till hållbara samhällen. Jordbrukssuventionerna-problem. Mat, grundläggande. Odla efter det lokala förutsättningrana.
Svåraste: beteenden.

Sammanfattning

Städernas framtid.
Vad kan man uppoffra? Intresse/krav på komfort? Dra ner på komforten: Intensivitet-energibehov, bilen, mat och rekreationsyta.

Har unga mindre krav på komfort jämfört med äldre generationer?
Unga har inte byggt upp sin komfortzon. Har därför lättare att acceptera "svidande" åtgärder.

Jobb, försörjning viktig förutsättning för att människor ska vilja bo nånstanns, t.ex på landsbyggden.

Hur ska vi förtäta-vilka biologiska livsmiljöer ska prioriteras?
Kan lösningar gynna fler behov/mål samtidigt?
Kommer våra beteenden förändras med högre kunskap?
Våra normer lyser igenom- kan man förändra det?

Bruka mark. Människan kan också ha positiv påverkan. Lösningar som ger win-win för både människa och natur? Människan behövs också för den biologiska mångfalden. Naturreservat. Vilka skyddsåtgärder vi vidtar.

Få människor att inse hur man kan påverka både negativt och positivt.-kunskap. Ekologiskt handavtryck/regenerativ inställning.

Hur reglera människan i sin "samvaro" med naturen?

Lämna naturen åt sig själv?

# data[].attributes.body
3. "Allt känns viktigt".
Om man måste prioritera vad som är mest effektivt?
Ont om utrymme, det som kräver minst utrymme kanske? Se allt som mångfald för allt bidrar ju!

Fragmentering är ett lika stort problem som  något annat. Så ha kvar lite av allting kanske är en god tanke men slår fel ut då arterna och mångfalden ändå försvinner.

En skog som inte är "uppfixad" kan man fortfarande återhämta sig i.
Många okunniga kanske ser monokulturer som fint, men vet inte hur dåligt det är för biologisk mångfald.

Personer i samhället som inte är så insatta. Vilken biotop ska sattsas på egentligen? Man borde ha ett helheltkoncept istället. Utbildning är viktigt att få med i helhetstankarna.
T ex, "Vad är en skog?" Kan man säga att en rad av samma sorts träd är en skog? Eller blir det fel?

Om man måste lägga fram prioriteringar så tar man den biologiska mångfald som får "ovetande" att få upp ögonen av hur viktigt biologisk mångfald är.

En park i varje stad som verkligen visar upp ett stort starkt ekosystem?

Sätta ett krav att alla parker ska efterlikna riktiga (svenska) ekosystem så gott det går.

Personligen gillar det "Okända", urskogen. Men vad är bäst att bevara? Är en klar prioritet att bevara det lättillgängliga naturtyper för att få upp ögonen på folk.

Tvåeggat. Jobba med utbildning på ett håll, och på ett annat håll föra vidare att bevara de stora orörda och ofrånkomliga urskogen.

Bedriva hård politik samtidigt som man genomför folkbildningsaktioner.

Att BARA fokusera på skog ingen når är inte något bra.

Prioritera allt eller hotad biologisk mångfald?
Prioritera det som mera är i samklang med människan.
Prioritera nyckelarter som hjälper och gynnar andra arter och ekosystem?

Jobba med att ta de sammanklangande naturtyperna med människan närmare stadsdelar men känsliga miljöer är det prioriterade längre ifrån människan.

Typiskt svensk vs inte unikt svensk?
Mer europeiskt tänkt. Globalt. Frågan följer inte länders gränser. Utan fokuserar på allt i större skala.

Ekonomiskt eller välfärdsvärde?
(Värt att betala eller mycket arter?)
Politiker - viktigare att lyfta fram ekonomiska värdet för. Få dem att se, förstå, visa upp!
- Investera mer i våra miljöer och naturtyper så att svenskan kan se sin natur bättre!
- Folk är redo att ta betalt för skogsbada!
- Återinföra naturen i vardagen.
- Få politikerna att förstå tidsperspektivet igen! Skog på 150 år är ingenting!