# data[].attributes.attachment_link.title
Volvo XC70 feat. Zlatan - Made by Sweden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det siger loven om skjult reklame

Skjult reklame er forbudt ifølge markedsføringslovens paragraf 6, stk. 4.

Det skal derfor være tydeligt for modtageren, hvis der er kommercielle interesser bag en omtale.

Det gælder, uanset på hvilket medie reklamen bliver vist, for eksempel i trykte medier, som aviser og blade, eller på internettet, og uanset hvem reklamen retter sig til.

Børn og unge er mere godtroende end voksne og har ikke de samme erfaringer som voksne med at gennemskue, om der er kommercielle interesser bag et budskab.

Derfor skal virksomheder, der markedsfører sig over for børn og unge være ekstra opmærksomme på, om reklamen er tydeligt markeret, så målgruppen kan forstå, at det er reklame.

Kilde: Forbrugerombudsmanden

- Hej bloggen! Kender du nogen, der kan bruge et par gratis give-away-solbriller? Eller kunne du selv trænge til et par nye shades? Klik på linket for at gå til hjemmesiden...

Sådan kan en reklame på sociale medier anno 2018 lyde, hvis man spørger Forbrugerombudsmanden. Og opdateringen er derfor ulovlig, hvis den ikke tydeligt er markeret som reklame.

Det er for eksempel, hvis en avis trykker en betalt annonce, så den ligner en artikel uden at gøre opmærksom på, at der tale om betalt indhold.

Men også på Youtube, på sociale medier og private blogs er mennesker i dag blevet de nye reklamesøjler for alt fra vingummibamser til vilde solskinsrejser.

Men er det så helt ulovligt at lave reklame for en virksomhed? Hvordan sikrer du, at du lever op til loven? Og hvad er straffen, hvis du ikke gør?

Tag testen og se, om du kan finde vej i regeljunglen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Skjult reklame på Youtube, Instagram og Facebook: Kan du finde vej i regeljunglen?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hej bloggen! Kender du nogen, der kan bruge et par gratis give-away-solbriller? Eller kunne du selv trænge til et par nye shades? Klik på linket for at gå til hjemmesiden... Sådan kan en reklame på sociale medier anno 2018 lyde, hvis man spørger Forbrugerombudsmanden.

# data[].attributes.headline
James Bond history through product placement

# data[].attributes.subject
James Bond history through product placement

# data[].attributes.attachment_link.title
James Bond: A History Through Product Placement

# data[].attributes.body
om social star

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er du klar til at gå stort? Vi vil gøre alt for dig. Vi hjælper dig til at få et større publikum, udvikle dit indhold og maximere dine indtægter, står der med fede typer på hjemmesiden hos bureauet Splay.

Bag teksten løber billeder af Rasmus Brohave, Morten Münster, Julia Sofia. Navne, som er kendt på ethvert ungdomsværelse, fordi de på medier som Youtube har fået et publikum på flere hundrede tusinde faste seere. Unge stjerner, som er nået et punkt, hvor de tjener rigtig gode penge, og hvor de har fået professionelle managere til at håndtere kontakten til annoncører.

- Det vilde er, at brugerne elsker reklameindholdet, fordi det ofte er fedt produceret. De unge i dag har et helt andet forhold til reklamer end deres forældres generation.

- Der er en massiv vækst i markedet for influencers. Det er både kendte youtubere, men også skuespillere, kendisser og musikere, som annoncørerne er interesserede i, lyder det fra Adrian Langer, landechef i Splay.

Influencers, kalder man dem i branchen - altså folk med indflydelse. På medier som Youtube, Snapchat, Instagram og Musical.ly har de hundredtusindvis af følgere, og den indflydelse er guld værd for annoncører.

Læs også: Hun har 2.000 følgere på Instagram: Nu vælter det ind med gratis produkter

En helt ny millionbranche

Det med management er nyt. På ganske få år er der opstået en hel branche af firmaer, der hjælper influencers med at optimere indholdet og tjene penge på deres følgere.

Hvad er en influencer?

En influencer er en person, som har sin egen blog, kanal eller profil, og som har opbygget et følgeskab, der er stort nok til at give dem indflydelse.

De har deres egne hjemmesider eller kanaler på nye medier som Youtube, Instagram, Facebook eller Musical.ly.

Opmærksomheden og deres indflydelse på deres følgere gør dem interessante for annoncører.

Det er firmaer med navne som Splay, Gonzo, Hippo eller Bloggers Delight. Firmaer, som de fleste midaldrende aldrig har hørt om, men for folk under 25 er de lige så store og kendte som de traditionelle tv-kanaler og medier. Og med det følger masser af annoncørkroner. Gonzo Media regner med at ramme en omsætning på 25-30 millioner i år.

- Vi er blevet big business, og det er der god grund til, for Gonzo Media er et stort medie, når du ser os samlet set. Vi rammer over en million unikke seere om måneden på vores platforme og størstedelen er mellem 10 og 25 år. Det er en målgruppe, som de gammeldags medier slet ikke får fat i på samme måde, fortæller Martin Wiinholt, der er CEO for Gonzo Media - en af de store spillere med 30 influencers i stalden.

Hans firma startede tilbage i 2014 og har hvert år fordoblet eller tredoblet omsætningen.

Læs også: Emilie har 88.000 følgere: På YouTube ser vi hinanden i øjnene

Nye firmaer vokser frem

DR's Undersøgende Databaseredaktion har kortlagt branchen, der frem til 2014 var drevet af reklamer på blogs og dybest set bestod af to firmaer, Buzzanova og Bloggers Delight.

Men i takt med at nye medier som Youtube og Instagram vandt frem, opstod nye firmaer som Splay og Gonzo Media der hjalp med at gøre youtubere til ungdomsstjerner, og i dag er der mindst 16 selskaber med speciale i influencers.

De er store på Youtube

Alexander Husum 294.000 abonnementer

Morten Münster 278.000 abonnementer

Armin 257.000 abonnementer

Rasmus Brohave 244.000 abonnementer

Kristine Sloth 211.000 abonnementer

Oven i det er store traditionelle firmaer som Egmont og Aller begyndt at gå ind i branchen, mens kendte navne som Christiane Schaumburg-Müller eller Peter Falktoft og Esben Bjerre kører deres egen millionforretning.

Læs også: Facebook vil hyre tusinder for at sikre identifikation bag annoncører

Taler direkte til de unge

At tale om influencers som en samlet masse kan i virkeligheden være lidt misvisende. De laver alt fra gakkede videoer på Youtube til alvorlige dagbøger om deres liv, blogs om den nyeste mode, guides til makeup eller mad og rejser.

Men det, der samler dem, er, at de har indflydelse. Fordi de har et særligt forhold til deres mange brugere, som giver dem troværdighed.

- Influencers har bare en højere grad af troværdighed end traditionel reklame. Hvis en pige med en fashionblog anbefaler noget tøj, så har hun direkte indflydelse på, hvad hendes følgere køber. Vi kan simpelthen se varer, der bliver udsolgt lige efter de er blevet anbefalet, og det gør dem superinteressante for os som reklamebureau, fortæller Morten Saxnæs, Head of Social & Brand Activation fra reklamebureauet &Co.

Læs også: Fem Youtube-stjerner, der kan påvirke unges forhold til rygning, alkohol og sex

At interessen er steget, er der mange tegn på. Hvis man ser på Googles statistik over søgninger i Danmark, er der det seneste år en mangedobling i søgning på begrebet 'influencer marketing'.

Udvikling i søgning på influencer marketing

Hos &Co har er man nået til et punkt, hvor alle kampagner tænkes på en ny måde.

- De er så stor en del af reklameindustrien nu, at man altid spørger sig selv, hvordan de kunne bruges. Det er helt naturligt nu, men det gjorde man slet ikke på samme måde for et par år siden.

Reklame ligner almindeligt indhold

Der ville formentlig være mange løftede øjenbryn, hvis en tv-vært midt i et program pludselig begyndte at tale om, hvilket tøjmærke hans skjorte var eller at fortælle om den sodavand, der blev serveret i studiet.

De er store på Instagram

Anders Hemmingsen 550.000 følgere

Pernille Teisbæk 543.000 følgere

Stephanie 'Geggo' 474.000 følgere

Christiane Schaumburg-Müller 372.000 følgere

Kristine Sloth 361.000 følgere

Men influencers veksler gnidningsfrit mellem rollen som reklamesøjlen og værten i deres eget univers. En modeblogger kan skrive om det fedeste tøj lige nu, hvor hun også nævner, at halvdelen er sponsoreret, og en youtuber kan lave et afsnit om en dag i livet, hvor det går ud på at jagte en sodavand, som er sponsoreret, eller smage noget slik, man har fået af en sponsor.

- Det vilde er, at brugerne elsker reklameindholdet, fordi det ofte er fedt produceret. De unge i dag har et helt andet forhold til reklamer end deres forældres generation. De ved godt, at nogen prøver at sælge dem noget, men de er bare glade for, at deres youtubere tjener penge, siger Martin Wiinholt fra Gonzo.

Der er ret klare krav fra myndighederne om, at det skal fremgå tydeligt, at noget er reklame eller sponsoreret. Men ifølge branchefolkene mister de ikke respekt ved at fortælle, at et opslag er lavet for at tjene penge.

- Målgruppen ved udmærket godt, at influencerne lever af det her. De fleste har en accept af, at der skal tjenes penge og ser det som helt naturligt. Der kommer kun kritik, hvis der er et dårligt match mellem produktet og influenceren, så det ikke fremstår troværdigt.

Rammer de unge målgrupper

Den store styrke fra annoncørernes synsvinkel er ikke kun, at influencere er et redskab til at ramme mange forbrugere, som eller er svære at få fat i. Fordi det hele foregår på elektroniske platforme, kan de også ramme meget præcist ved at bruge detaljerede data om brugerne.

Firmaer som specialiserer sig i influencers

Bloggers Delight

Buzzanova

Gonzo Media

Splay Danmark

SMAC Agency

Hippo

Nouw

Confetti CPH

Social Zoo

YoHype

Bash Agency

I AM Agency

Nylon Studio

Social Works

Brandheroes

Bloggers Point

Firmaet Woomio specialiserer sig i netop data om følgerne. De sælger et værktøj, hvor influencers kan give annoncører adgang til data om deres følgere. Det kunne for eksempel være, hvem der ser og liker eller kommenterer en annoncørbetalt post.

- Der kan være en enorm power i en enkelt post. Hvis en influencer som Kristine Sloth smider et billede på Instagram, kan hun potentielt ramme 40 procent af alle 18-24-årige kvinder i Danmark, og når man så ser på, hvem der rent faktisk reagerer på en post, kan vi se, at hun i gennemsnit når ud til 28 procent af den aldersgruppe, fortæller CEO Zeth Edwardsen.

Kender din hjemby og yndlingstaske

Men hvis man er et firma er det lige så vigtigt, at man når ud og påvirker lige præcis de unge, som ville være tilbøjelige til at købe ens produkt.

- Vi ved ret præcist, hvad den enkelte influencers følgere har af interesser, og hvad de har reageret positivt på før baseret på performance af tidligere posts. For eksempel hvem der er interesserede i en bestemt mærkevare. Pt. kan vi sortere på 25.000 forskellige mærker, fortæller Zeth Edwardsen.

Medieforbruget, ikke mindst blandt de unge, har flyttet sig fra de traditionelle medier til de sociale medier, og så skal man jo ikke undre sig over, at reklamebranchen flytter med.

Og hvis en annoncør leder efter noget i lokalområdet, kan det også lade sig gøre at lokalisere netop de influencers, der kan påvirke dér.

- Jeg kan for eksempel søge på, hvem der har særligt mange følgere i Randers eller en anden by og så kombinere med interesser eller alder, og så kan man komme ekstremt tæt på for at fange præcis de kunder, man vil have ind i butikken.

På den måde er der mange annoncører, der starter med at vælge en målgruppe og derefter finder de influencers, der har maksimal indflydelse på dem. Om den helt åbne adgang til den slags data fortsætter er dog ikke sikkert. I kølvandet på debatten om misbrug af brugerdata har bla. Instagram signaleret, at der vil komme nogle begrænsninger.

Forbrugerrådet bekymret

Men den nye annoncevirkelighed giver også udfordringer, lyder det fra Forbrugerrådet Tænk.

- Medieforbruget, ikke mindst blandt de unge, har flyttet sig fra de traditionelle medier til de sociale medier, og så skal man jo ikke undre sig over, at reklamebranchen flytter med, siger vicedirektør Vagn Jelsøe.

Men når hundredvis af unge mennesker går hen og bliver deres egne kommercielle medier, er det svært at forvente den samme professionalisme som man ser i store etablerede mediehuse.

- Det indebærer en utrolig udfordring i forhold til at fastholde de principper, vi hidtil har arbejdet med omkring reklamer og særlig beskyttelse af børn. Den klassiske håndhævelse retter sig mod professionelle virksomheder, hvor man kan kommunikere med deres jurister og forvente, at de kender Forbrugerombudsmandens retningslinjer. Men nu får vi en underskov af unge mennesker, som måske ikke har samme opmærksomhed omkring det, siger Vagn Jelsøe.

(Foto: Grafik:Mads Rafte Hein)

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du klar til at gå stort? Vi vil gøre alt for dig. Vi hjælper dig til at få et større publikum, udvikle dit indhold og maximere dine indtægter, står der med fede typer på hjemmesiden hos bureauet Splay. Bag teksten løber billeder af Rasmus Brohave, Morten Münster, Julia Sofia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Jeg har været så heldig at modtage disse lækre produkter fra @idhairdk. Glæder mig specielt til at prøve Colour Bomben af, skriver Sanne Mørkenborg under billedet på Instagram.

Hun er hverken i modebranchen eller på toppen de sociale mediers hitlister. Hun er en helt almindelig 24-årig studerende, der bare er vild med makeup og deler billeder af sin passion med 2.000 følgere på Instagram og 1.000 på Youtube. Alligevel er der masser af firmaer, der vil have hende til at reklamere for deres produkter.

Mange mennesker er influencers i vores øjne, selvom de nok ofte ikke ved det selv

- Ofte henvender virksomhederne sig selv til mig og spørger, om de må sende mig produkter. Nogle gange er der løn ved siden af, andre gange får jeg bare produkterne gratis. For mig betyder lønnen ikke så meget, jeg ser det mest som en mulighed for at få en masse ting. Jeg er jo studerende, så det er det er en måde at få råd til det, siger Sanne Mørkenborg.
Reklame fra én, du stoler på
Mens der i et stykke tid har været fokus på de store stjerner, der har hundredtusindvis af følgere på sociale medier, er reklamebranchen nu i stigende grad begyndt at rette blikket mod helt almindelige amatører.

Mikroinfluencers, kalder man dem i branchen. Mikro, fordi de er små. Influencers, fordi de har stor indflydelse på deres publikum.

Hvad er en influencer?

Ordet influencer (influent på dansk, red.) dækker over en ny type markedsføring.

Begrebet bruges om personer, som har indflydelse i kraft af mange brugere, der følger deres aktiviteter på internettet.

Gennem en influencer kan virksomheder og organisationer købe sig til omtale på sociale medieplatforme som eksempelvis Youtube, Facebook, Instagram eller Snapchat.

- For os handler det om at arbejde med det lokale eller interessebaserede forhold, de har til deres følgere. Det er stærkere og mere autentisk, fordi afsenderen af budskabet opfattes som mere ligeværdig med modtageren, siger Jonas Qwist strategist i mediebureauet Vizeum.

Som mediebureau kører Vizeum kampagner i alle slags medier for de store virksomheder, som er deres kunder. Han oplever, at forbrugerne i stigende grad er blevet kritiske og oplever traditionelle reklamer som støj. Men det er anderledes med mikroinfluencers.

- De giver troværdighed, fordi de er en del af ens eget univers. De deler værdisæt og holdninger og interesser med én. Deres fortællinger er simpelthen stærkere, fordi de kommer fra 'en af vor egne'. Den bedste fortælling kommer fra en, du stoler på. En du kan forholde dig til. Vi har som mennesker altid fortalt historier til hinanden, siger Jonas Qwist.

Læs også: De unge stjerner er blevet big business

Mød Sanne Mørkenborg i videoen ovenover.

Mange ved det ikke selv
Den tilgang betyder, at titusindvis af danskere potentielt står på reklamebranchens ønskeliste.

- Mange mennesker er influencers i vores øjne, selvom de nok ofte ikke ved det selv, siger Morten Saxnæs fra reklamebureauet &Co.

De mest interessante for reklamebranchen er dem, der har en meget stærk stemme indenfor nogle små, specifikke emner. Bare de har nogle få tusinde følgere eller venner på de sociale medier, kan de være interessante at hive fat i og tilbyde en kontrakt.

- Hvis jeg skulle lave en reklame for et produkt til en helt speciel slags træning, kan det være meget mere effektivt at bruge 10 mikroinfluenter, der har et stærkt følgeskab i træningsmiljøet end at bruge en stor, der måske kommer ud til flere, men som ikke rammer målgruppen ligeså godt og måske ikke har samme troværdighed, siger Morten Saxnæs.
Reklamefolk kender dine følgere
En af de ting, der har gjort mikroinfluencers til en stor ting i reklamebranchen, er, at det de seneste år er blevet meget lettere at identificere og kontakte dem, fordi der er kommet meget mere detaljerede data om den enkeltes brugere og gennemslagskraft. Før i tiden var det kun store medier, der fik lavet den slags, nu er der databaser med detaljer om tusinder og atter tusinder profiler og professionelle platforme, hvor annoncører og mikroinfluencers kan finde hinanden.

Firmaet Woomio lever af at levere data om potentielle influencers og på den måde være bindeled mellem annoncører, bureauer og dem, der har en populær profil på en af de nye medieplatforme.

- Der er for eksempel 34.000 danske profiler med over 1.000 følgere på Instagram, der i Woomio alle betragtes som potentielle influencers, siger firmaets direktør Zeth Edwardsen.

- Vi ved ret præcist, hvad den enkelte influencers følgere har af interesser, og hvad de har reageret positivt på før baseret på performance af tidligere posts.

De giver troværdighed, fordi de er en del af ens eget univers. De deler værdisæt og holdninger og interesser med én.

Man kan ikke leve af det
Hvor meget man kan tjene på et par tusinde følgere, afhænger helt af, hvem ens publikum er. Hvis de har en helt bestemt unik interesse, har det større værdi end hvis det bare er venner og bekendte med alle mulige forskellige interesser. Samtidig kigger reklamebranchen på, om det er følgere, der er svære at ramme på andre medier.

- Det betyder, at nogle skal være tilfredse med at få gratis produkter eller ydelser, mens andre mikroinfluencers også får et økonomisk honorar, fordi deres følgere er særligt attraktive, siger Jonas Qwist.

Til gengæld vil en del mikroinfluencers opfatte reklamerne som et slags adelsmærke at lave reklame. Når man er indflydelsesesrig nok til at få betaling, signalerer man samtidig, at man er en slags autoritet inden for den hobby, man har.

- Man kan ikke leve at af være mikroinfluencer, men man kan forsøde tilværelsen, og for mange er det en win-win situation. Dette skyldes, at influencers ofte dyrker en bestemt interesse, hvor en virksomheds produkt indgår som en naturlig partner, siger Jonas Qwist.

Læs også: Emilie har 88.000 følgere: På YouTube ser vi hinanden i øjnene
Det er fedt at lave
Sanne Mørkenborg har det helt fint med, at de sociale medier ikke er en levevej.

- Det er jo mest en hobby for mig at poste på Instagram og Youtube, det er altså ikke noget, jeg tjener forrygende på. Når jeg lægger en masse timer i det, er det fordi, jeg synes, det er fedt at lave, siger Sanne Mørkenborg.

Derfor vælger hun også nogle gange at afvise gode tilbud.

- Jeg indgår ikke samarbejder, hvor de stiller alt for mange hårde krav. Hvis jeg bliver bedt om at skrive 'præcis sådan her', for eksempel at det er verdens bedste creme, så takker jeg nej.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hun har 2.000 følgere på Instagram: Nu vælter det ind med gratis produkter

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg har været så heldig at modtage disse lækre produkter fra @idhairdk. Glæder mig specielt til at prøve Colour Bomben af, skriver Sanne Mørkenborg under billedet på Instagram. Hun er hverken i modebranchen eller på toppen de sociale mediers hitlister.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virksomhed

Obsidian Digital A/S

Branche

Digital Markedsføring

Adresse

PARKEN - Øster Alle 56 , 2100 , København Ø

Telefon

+45 60 73 60 60

CVR

37 40 77 39

E-mail

obsidian@obsidian.dk

Hjemmeside

obsidian.dk

Se virksomhedsprofil

Du har garanteret allerede hørt om influencer-marketing, men det sidste nye inden for markedsføring er såkaldt micro-influencer-marketing. Læs her, hvad begrebet indebærer og hvad det egentlig kan.

Influencer-marketing startede for alvor i 2016 og har siden da været en effektiv måde, hvorved man kan få markedsført sine produkter. Alligevel er der kommet en ny spiller på markedet. En gren indenfor influencer-marketing viser sig at være langt mere effektiv, og denne spiller kaldes for micro-influencer-marketing.

Hvad er Micro-Influencer-Marketing?
Micro-influencer-marketing er i bund og grund det samme, som den klassiske influencer-marketing blot på et mindre niveau. Ved micro-influencer marketing arbejder virksomheder med en influencer, som ikke har et svimlende højt antal af følgere på sociale medier såsom Instagram og Snapchat. Her bliver der ligeledes inkorporeret virksomhedsprodukter på en naturlig og brugervenlig måde, sådan at der bliver skabt kendskab til virksomheden og til sidst forhåbentlig ender med en konvertering.

En micro-influencer er en person, som regelmæssigt lægger content ud på deres sociale kanaler. Dog er der ikke tale om en klassisk influencer med flere millioner følgere, men et mere moderat antal af følgere. Her er der "kun" tale om omkring 10.000 følgere. Dog er disse følgere mere engageret og følger aktivt med på de sociale medier.

Hvorfor vælge en målgruppe med færre personer?
Det kan virke ulogisk, at man vælger at markedsføre sine produkter på en kanal, hvor der ikke er et højt antal af følgere sammenlignet med en stor målgruppe på flere millioner. Dog er der flere grunde til at micro-influencers er værd at foretrække. En undersøgelse som Markerly har udarbejdet viser, at det mest optimale antal af følgere, som en influencer skal have er mellem 10- og 100tusinde, som inddækker begrebet micro-influencer. Desuden viser undersøgelsen, at like-raten (synes godt om) er procentvis størst ved profiler, hvor der er omkring 1000 følgere, og et like kan være mange penge værd. Når man som virksomhed skal ud at finde en influencer, som skal markedsføre sine produkter, får man mest ud af at vælge en person, hvor interaktionen er højest, rent procentvis, med det mindst mulige antal af følgere. Dog er det værd at nævne, at det ikke blot er likes, som er meget værd. Kommentarer er også en glimrende måde, hvorved man kan fange et bredere publikum. Samme undersøgelse viser nemlig, at en bruger med under 1000 følgere i gennemsnit har omkring 13 gange så mange kommentarer.

En win-win
Det er både gavnligt for micro-influenceren og for virksomheden. Det skyldes, at micro-influencer selvfølgelig får mere ud af, at de bliver valgt fremfor en influencer med et højere antal af følgere. For virksomheden er der en klar økonomisk fordel, da micro-influencers forlanger et langt mindre beløb end en influencer med flere millioner følgere. Desuden er det også mere autentisk, at en person med et lavere antal følgere promoverer et produkt. Micro-influencers har oprigtigt content på deres sociale medier, og der bliver hyppigt lagt billeder op fra hverdagen. Når content og promoveringen virker mere ægte, så bliver der også solgt mere af virksomhedens produkter, da følgerne kan relatere til produktet. Det kan både være virksomheder, som har visuelflotte produkter såsom interiør, men også produkter som proteinpulver, som ikke direkte bliver vist, men bliver visuel formidlet ved for eksempel et træningsbillede.

Det er gørelsen og ikke størrelsen
Et socialt medie som Instagram har flere hundrede millioner bruger, og er en oplagt kanal at markedsføre sine produkter. Her kan man nemt ramme en målgruppe gennem influencers. Der er ikke mange danske Instagrambrugere, som har en følgerskare på flere millioner eller blot på halvdelen. Desuden er det også en forkert antagelse, at man blot skal vælge den person, som har det største antal af følgere. Når man skal finde en influencer, som man som virksomhed skal markedsføre sine produkter igennem, skal man være opmærksom på flere ting. Man skal vælge en influencer efter personlighed og hvor godt deres formidling af deres indhold er. Desuden er det vigtigt, at disse matcher med den givne virksomheds visioner, værdier og ikke mindst brand.

Content er en vigtig faktor
Når man snakker om markedsføring, så har der været en massiv vækst på betalt reklame på de sociale medier. Dog er det vigtigt, at reklamen fokuserer på godt indhold, da de sociale medier har algoritmer, som vægter godt kvalitetsindhold højt, da de ikke ønsker at vise støj i brugerens feed.

Dog er det ikke kun de sociale medier, hvor godt indhold bliver en klar fordel. Digitaliseringen bliver konstant større, og hver virksomhed ønsker at blive set online. For når man bliver set, så øges salget. En effektiv måde hvorpå ens virksomhed kan blive set på internettet er ved søgeoptimering. Søgeoptimering går kort ud på, at man med relevante søgeord rangerer højt på søgemaskiner. Jo højere oppe man er placeret på søgemaskiner, jo flere potentielle kunder klikker ind på virksomhedens hjemmeside, hvilket øger chancen for salg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Micro-Influencer marketing - Markedsføringens nye sort

# data[].attributes.attachment_link.description
Virksomhed Obsidian Digital A/S Branche Digital Markedsføring Adresse PARKEN - Øster Alle 56 , 2100 , København Ø Telefon +45 60 73 60 60 CVR 37 40 77 39 E-mail obsidian@obsidian.dk Hjemmeside obsidian.dk Se virksomhedsprofil Du har garanteret allerede hørt om influencer-marketing, men det sidste nye inden for markedsføring er såkaldt micro-influencer-marketing.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Unge stjerner på den populære børneapp Musical.ly har overtrådt markedsføringsloven i flere tilfælde. Det afslørede DR Nyheder i går.

Men også de lidt ældre og mere professionelle influencere på Youtube har svært ved at markere alle deres kommercielle videoer korrekt.

En stikprøve foretaget af DR's Undersøgende Databaseredaktion blandt videoer fra 98 unge stjerner, som i januar blev repræsenteres af bureauet Splay, viser, at de i flere tilfælde har glemt eller undladt at markere kommercielt indhold som reklame.

Det er et problem, for de har meget stor indflydelse på deres seere, siger Marie Asmussen, der er jurist hos Forbrugerombudsmanden.

- Overordnet set så har de her influencere meget stor indflydelse på deres seere. Modtagerne tror jo på dem, næsten som om de har en personlig relation, siger Marie Asmussen.

- Derfor er det ekstra vigtigt, at der tydeligt markeres, når der er tale om reklame.

Heidi Højmark Helveg er advokat og var med til at skrive den nye markedsføringslov. Hun har set DR's stikprøve blandt videoer på Youtube.

- Det er virkelig et problem. Vores unge mennesker - og vi andre - bliver forført og ført bag lyset. Det synes jeg er et kæmpe stort problem.

'Sygt nice skisæt '

I fem minutter sidder Youtube-stjernen Louise Bjerre og viser sine julegaver frem og fortæller om dem.

Pludselig trækker hun et sæt skitøj frem, som hun har fået af firmaet Helly Hansen i gave, "hvilket er sygt nice!"

Fem minutter inde i sin video fortæller Louise Bjerre pludselig, at hun har fået en skijakke i gave af et firma, der også har givet skiundertøj til hele familien. (Foto: Udklip fra Youtube)

Hun har altid ønsket sig en hvid skijakke, fortæller Louise Bjerre. Og nu har hun fået den af Helly Hansen. "De har også givet ski-undertøj til hele min familie."

Videoen er blevet set over 43.000 gange siden den blev lagt på nettet i januar.

Videoen med Helly Hansen-skitøjet er ikke markeret som reklame.

Vores unge mennesker - og vi andre - bliver forført og ført bag lyset.

Det kan efter omstændighederne være nok at sige, at man har fået tingene i gave - hvis der ikke er nogen aftale bag. Men det skal stadig markeres tydeligt inden man ser videoen.

- Det er jo en reklame. Der bør hun reklamemarkere. Hun fører i det mindste ikke nogen bag lyset for hun siger lige ud, at hun har fået det gratis. Men der er en kommerciel hensigt og det skal markeres, siger advokat Heidi Højmark Helveg.

Da DR's Undersøgende Databaseredaktion kontakter Louise Bjerre, sletter hun videoen fra sin kanal, der hedder Louliving på Youtube. Hun har ikke ønsket at stille op til interview.

Har lavet den på eget initiativ

Jesper Henriksen fra Helly Hansen siger til DR, at firmaet indgik aftale med Louise Bjerre om to opslag på Instagram. Begge opslag blev korrekt og tydeligt markeret som reklame.

- Filmen om julegaver er en, som Louliving har lavet på eget initiativ, og vi har derfor ikke været opmærksomme på, om den har været markeret korrekt med reklame, det beklager vi, siger Jesper Henriksen fra Helly Hansen til DR.

Louise Bjerre har to kanaler på Youtube med tilsammen over 200.000 abonnenter. Hendes videoer er blevet set over 24 millioner gange.

Hun er influencer og lever af at fortælle om sit liv og sine ting i videoer, der bliver lagt på Youtube.

Influencerne kan også blive holdt strafferetligt ansvarlige, hvis ikke de markerer, at der er tale om reklame.

Læs også: De unge stjerner er blevet big business

Vi bliver forført

- Markedsføringsloven skal beskytte os mod skjult reklame. Hvis jeg møder min nabo på trappen og hun fortæller om en vidunderlig creme, som hun lige har prøvet, så tænker jeg jo, at den må jeg også prøve. Men hvis jeg dagen efter hører, at hun får penge for at fortælle om cremen, så føler jeg mig snydt. Det er det samme der sker her. Vi bliver forført, siger advokat Heidi Højmark Helveg.

Flere af de influencere, som DR har været i kontakt med, har været hurtige til at rette teksterne til deres videoer. Men selv om de er rettet er de stadig forkerte, siger advokat Heidi Højmark Helveg, der har fået forevist flere eksempler på rettede sider:

- Det er ikke godt nok at skrive "reklame" nede i teksten. Det skal være helt klart markeret i starten af videoen. Man skal vide, at det er en reklame man går ind til, siger Heidi Højmark Helveg, der var med til at skrive den nye markedsføringslov.

Reglerne er klare siger forbrugerombudsmanden

Det er Forbrugerombudsmandens vurdering, at markeringen skal stå, inden man klikker sig ind på videoen, hvis det er muligt, da overskriften eller teksten til videoen normalt også vil indeholde eksponering for reklamen.

Forbrugerombudsmand Christina Toftegaard Nielsen afviser, at der er gråzoner i reglerne for markering af reklamer.

- Jeg synes at reglerne er meget klare. Får man et gratis produkt, så er det fordi virksomheden bag ved har en kommerciel hensigt med at sende det produkt. Så vil den omtale man laver bagefter som hovedregel være reklame. Hvis det er mod børn skal det være ekstra tydeligt, siger forbrugerombudsmanden.

Læs også: Skjult reklame på Youtube, Instagram og Facebook: Kan du finde vej i regeljunglen?

Kan ikke kontrollere det hele

DR's Undersøgende Databaseredaktion har gennemset videoer, der er lagt på Youtube af 98 danske influencere i perioden januar-februar i år. De 98 influencere var i januar i år alle tilknyttet bureauet Splay. Bureauet skaffer reklameaftaler til de influencere, som de har "i stald."

I forbindelse med gennemgangen har DR kontaktet de influencere, der har lagt videoer på Youtube, der kan indeholde skjult reklame. DR har også spurgt Splay om videoerne.

Adrian Langer er landechef for Danmark i Splay:

- Vi synes selv, at vi gør ekstremt meget ud af at instruere vores influenter i, hvordan de skal markere reklamer, siger Adrian Langer.

Blandt andet skal det både fremgå af enten thumbnail eller titel på videoen at der er tale om reklame og det skal nævnes som det første i både indlæg og videoer.

- Vi kan kun tage ansvar for reklamemarkeringen på de aftaler, vi selv skaffer, siger Adrian Langer.

- Vi betragter de her influencere som selvstændige mediehuse og som partnervirksomheder, som vi har en samarbejdsaftale med. Vi har ikke mulighed for at kontrollere, hvad de ellers får af aftaler andre steder.

Bureauet har haft flere møder med Forbrugerombudsmanden. Der har endnu ikke været nogen sager om skjult reklame blandt influencere, der er endt for en domstol, så der er ikke skabt præcedens for reglerne.

Læs også: Forbrugerrådet Tænk: Kolossal udfordring at bekæmpe skjult reklame på Youtube

Spiller ishockey i reklame

Influenceren Johan Jensen har rettet i sine videoer og nu markeret, at der er tale om reklame.

- Jeg er personligt træt af, at det skal være i starten af videoen, vi skal sige det, det skal stå i titlen og i beskrivelsen. Sådan foregår det ikke andre steder, og det er jo ikke fordi, vi får licens for at lave alt det arbejde, vi nu laver, selvom vi tit har bedre visninger end tv, siger Johan Jensen.

I en af sine videoer viser Johan Jensen, hvordan han spiller ishockey mod en OL-guldvinder. Videoen er set 12.000 gange. I en anden video fortæller han, at han er inviteret til Østrig for at se Vinter OL.

I en mail forklarer kommunikationschef Rasmus Mariegaard fra Discovery og Eurosport, at de gør en dyd ud af, at det tydeligt skal fremgå, at der er tale om reklame.

- I dette tilfælde kunne det alligevel tyde på, at vi sammen med influenceren kunne have løftet den opgave bedre, og også burde have anført en disclaimer-tekst til videoen. Det tager vi selvfølgelig til efterretning, skriver Rasmus Mariegaard.

Johan Jensen er i dag skiftet til bureauet Hippo.

Skjult reklame kan udløse bøder

Skjult reklame har været forbudt siden 2005. Men i 2017 reviderede man markedsføringsloven.

Det er først og fremmest annoncørerne, altså producenterne, der har ansvaret ved skjult reklame.

Hvis der er et bureau indblandet kan de også blive holdt ansvarlige.

I sidste risikerer også influenceren selv at få bøder for de skjulte reklamer, siger forbrugerombudsmand Christina Toftegaard Nielsen til DR:

- Influencerne kan også blive holdt strafferetligt ansvarlige, hvis ikke de markerer, at der er tale om reklame.

Jurist hos Forbrugerombudsmanden, Marie Asmussen understreger, at de ikke kan tage stilling til konkrete eksempler.

- Vi skal huske, hvorfor vi har en markedsføringslov. Formålet er at beskytte forbrugerne. Man er kritisk på en anden måde, hvis man ved at det er reklame, end hvis man tror, at det er en person man ser op til, som giver udtryk for sin egen holdning til produktet, siger Marie Asmussen.

Stil dit spørgsmål til Alexander Husum

Med ca. 450.000 følgere på sine Youtube-kanaler er Alexander Husum en af landets mest populære Youtubere. Han sidder klar til at svare på dine spørgsmål fra klokken 21.30 i aften. Men allerede nu kan du stille ham et spørgsmål ved at klikke her.

Kontrol på vej

Der har endnu ikke været sager, hvor influencers har fået bøde, siger forbrugerombudsmand Christina Toftegaard Nielsen.

- Nej. Vi har hidtil informeret influencers, også direkte om, at de risikerer strafferetligt ansvar.

Forbrugerombudsmanden forklarer, at de har været tilbageholdende med bøder til influencerne selv, fordi de typisk har været meget unge.

Men der er en bred kontrol på vej, siger Christina Toftegaard Nielsen - og den kan potentielt udløse bøder til influencerne:

- Jeg har svært ved at forestille mig, at vi kan lave en kontrolundersøgelse, uden at vi møder overtrædelser som vi synes vi skal forfølge strafferetligt.

TIP OS

Har du en historie, som DR bør se på, så skriv til stjernertilsalg@dr.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
De unge stjerner på Youtube bryder reklamereglerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Unge stjerner på den populære børneapp Musical.ly har overtrådt markedsføringsloven i flere tilfælde. Det afslørede DR Nyheder i går. Men også de lidt ældre og mere professionelle influencere på Youtube har svært ved at markere alle deres kommercielle videoer korrekt.

# data[].attributes.headline
Hvem endte med at undskylde i offentligheden?

# data[].attributes.subject
Hvem endte med at undskylde i offentligheden?

# data[].attributes.body
Hvem endte med at trække reklamen tilbage? Og hvem stod fast? beregnet shitstorm?

# data[].attributes.attachment_link.title
Budweiser 2017 Super Bowl Commercial | “Born The Hard Way”

# data[].attributes.attachment_link.description
This is the story of our founder's ambitious journey to America in pursuit of his dream: to brew the King of Beers.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danske Bank: "A new normal demands New Standards"

# data[].attributes.headline
En lille hurtig video om Frontstage og backstage-teori

# data[].attributes.subject
En lille hurtig video om Frontstage og backstage-teori

# data[].attributes.attachment_link.description
Erving Goffmann's theory compares life and the roles we play as a theatrical performance. People have specific roles that they have been socialized to play. Each person also has a specific types of performances known as the Front-Stage Self and Back-Stage Self. This video also describes how people engage in impression management.

# data[].attributes.body
http://livsstil.tv2.dk/samliv/2017-08-04-vild-med-dans-vaert-har-loejet-nu-vil-hun-vise-sit-sande-jeg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nu skal det være slut med filter og kunstige billeder.

Glamourøse kjoler, håret sat og make-up'en lagt. Sådan kender de fleste model og tv-vært Sarah Grünewald.

Hvad end det er i 'Vild med dans'-studiet eller på de sociale medier, fremstår hun noget nær perfekt. Men det vil hun lave om på nu.

- Jeg kiggede på min kamerarulle og kunne se, at selvom billederne havde en god historie, kunne jeg ikke lægge dem op (på de sociale medier, red), fordi man kunne se min mave, som ikke så godt ud lige dér. Som udgangspunkt har jeg har ikke lagt billeder ud for at fremstå perfekt, men det blev pludselig poleret. Og det er jo virkeligheden, man gerne vil have 'likes' på, fortæller hun.

Billederne lyver

For at opnå det perfekte billede har Sarah Grünewald brugt forskellige apps med filtre, der kan forskønne alt fra lys til hud og læber.

Et af de redigerede billeder er eksemplet herunder fra Instagram, der sammen med opslagsteksten viser en kvinde med styr på det hele trods en travl hverdag. Men det er i virkeligheden løgn, fortæller Sarah Grünewald i 'Go' aften Danmark' fredag.

- Faktum er, at jeg faktisk var rigtig stresset den dag. Jeg var super nervøs, fordi jeg skulle lave fjernsyn om aftenen, jeg var bange for ikke at få nok tid med min søn. Jeg tror, jeg endte med at købe pizza til ham og havde bare en rigtig lorte-mandag. Men i stedet vælger jeg at lyve, erkender hun.

Stræben efter perfektion har nu fået Sarah Grünewald til at sætte foden ned.

- Det lægger et enormt pres på en generation, som i forvejen har det ret svært. Jeg har selv en lille dreng, og jeg vil gerne have, at han vokser op med øje for, at det hele ikke er så perfekt, fordi så bliver man skuffet og ender med at bure sig inde, lyder det.

Onsdag lagde hun derfor nedenstående billedet på Instagram - med mindre filter og en ærlig tekst. Reaktionerne har været overvældende.

- Jeg kunne se, hvor meget respons, der kom på det og tænkte: Wauw, det er ikke kun mig, der higer efter det, forklarer hun.

Et enormt pres

En rundspørge, som TV 2 tidligere har fået foretaget på landets gymnasiale uddannelser, viser, at næsten halvdelen af de adspurgte unge er utilfredse og kede af deres kroppe.

Og netop de sociale medier ser ud til at have en indflydelse på de unges selvbillede, forklarer psykolog og direktør hos pigeforummet GirlTalk.dk, Anna Bjerre.

Ifølge hende har de sociale medier accelereret unges følelse af at skulle leve op til en bestemt type krop.

- Mange unge tror, at hvis bare deres krop makkede ret, så ville de få et godt liv. Deres udseende bliver altså sat lig med deres skæbne og værdi. Sådan er det heldigvis ikke, men sådan er det i deres hoveder, har hun tidligere forklaret til TV 2.

Du kan ikke lægge et sort/hvid-filter på, når du går i Netto og handler. Der ser du ud, som du gør.
Sarah Grünewald

Den kunstige præsentation skal brydes

Michael Danielsen, chefpsykolog ved Psykiatrifonden, er enig. Han har i samme forbindelse udtalt til TV 2, at de unge ikke nødvendigvis afkoder, at der ofte er tale om glansbilleder.

- Det, de ser, er det, de vil holde sig op imod. Men det går galt, når den virkelighed er en redigeret virkelighed, og den enkelte tror, at det er dét, de også skal leve op til, forklarer han.

- Vi skal bryde den kunstige præsentation. Vi skal fortælle dem, at der er op- og nedture, og at mennesker ser forskellige ud, og på den måde slå den meget ensidige forståelse af, hvad der er rigtigt, i stykker, lyder det fra Michael Danielsen.

Vær ligeglad

Tv-vært Sarah Grünewald ønsker, at hun kan nå derhen, hvor hun bliver ligeglad med, hvordan hun ser ud på de sociale medier. Hun håber, at andre kan gøre det samme og dermed tør at vise deres realistiske side.

- Jeg leder ikke efter, at alle skal pille næse på deres Instagram-billede, eller at man skal se dem være på toilettet, men jeg ønsker, at man nogle gange også kan vise, at det hele ikke er en dans på roser, forklarer hun.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Vild med dans'-vært har løjet - nu vil hun vise sit sande jeg

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu skal det være slut med filter og kunstige billeder. Glamourøse kjoler, håret sat og make-up'en lagt. Sådan kender de fleste model og tv-vært Sarah Grünewald. Hvad end det er i 'Vild med dans'-studiet eller på de sociale medier, fremstår hun noget nær perfekt. Men det vil hun lave om på nu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mand læste for mange clickbait-artikler, hvad der skete med ham havde ingen regnet med 😱

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I politik, erhvervsliv og i den offentlige sektor ser man i stigende grad adfærdsdesign som en del af fremtidens løsninger. Effekten kommer dog langt fra af sig selv. Effektive adfærdsløsninger er systematisk udførte indsatser på baggrund af dyb indsigt i målgruppen og de rette værktøjer.

Adfærdstankegangens udvikling kan man vælge at betragte som Gartners Hype Cycle. Så kan man måske tale om, at vi befinder os dér, hvor forventningerne til at forstå og anvende drivkrafterne bag den menneskelige adfærd endnu ikke bliver tilstrækkeligt omsat i praksis.

Den kommende sammenhængsreform skal ifølge ambitionen skabe en mere tidssvarende offentlige sektor. Regeringen skriver om reformen, at den blandt andet rummer "en mere systematisk anvendelse af adfærdsindsigter, som er afprøvet i andre lande".

Skab værdi med adfærdsforandring i den offentlige sektor. "Adfærdsforandring i praksis" er et kursus til dig, der vil skabe, lede og kvalitetssikre projekter med adfærdsforandring.

Læs mere om kurset, som vi udbyder i samarbejde med Altinget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fra nudging-hype til effektiv værktøjskasse

# data[].attributes.attachment_link.description
I politik, erhvervsliv og i den offentlige sektor ser man i stigende grad adfærdsdesign som en del af fremtidens løsninger. Effekten kommer dog langt fra af sig selv. Effektive adfærdsløsninger er systematisk udførte indsatser på baggrund af dyb indsigt i målgruppen og de rette værktøjer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fie Laursens sugar daddy-shitstorm

Først rejste en moralsk mediestorm sig mod svenske PewDiePie. Nu er den danske youtuber Fie Laursen havnet i en storm om sugardating. De uansvarlige YouTube-celebs viser tilbage til et digitalt medie, der stadig er et moralsk vilde vesten med aktører uden skam i livet eller tanke for, at den største målgruppe er børn og unge.

"I've got so many bitches after me."

Sådan siger Fie Laursen i YouTube-videoen 'Fie svarer haters'.

Den 20-årige stjerneyoutuber, blogger og realitykendis Fie Laursen har fået "haters" på nakken, efter at hun har lavet flere videoer om, at hun benytter sig af sugardating og får fede gaver fra sine sugardaddies. Hendes første gave var en iPad, og hun har for eksempel fået en iPhone af 38-årige Hugo. Det eneste, han "krævede" som tak, var, at Fie Laursen tog et billede af sig selv med den nye iPhone og sendte billedet til ham.

I en af videoerne på YouTube, 'Date med sugardaddy', fortæller Fie Laursen, at hun har fået 14.000 kroner for at spise middag med en mand i to timer. Hun fortæller også, hvorfor hun har kastet sig over sugardating. Det er, fordi hun har fået mange henvendelser fra mænd i 30'erne og 40'erne, som gerne vil støtte hende ved at sende gaver. Ifølge Fie Laursen spurgte mændene: "Fie, kan du ikke lave en Amazon Wish List?"

"Jeg vidste heller ikke, hvad en Amazon Wish List er, før jeg fik en masse henvendelser fra mænd, der har en fantasi om at forkæle unge piger," fortæller Fie Laursen, der har oprettet en wish list - en digital liste over de ting, hun ønsker sig.

Det er en god deal for Fie Laursen. "Det vilde er, at jeg ikke skal gøre noget," siger hun. Hun skal bare oprette en wish list, og så lander gaverne automatisk i hendes hjem. Og så også gå på date mod betaling. Smart, ikke?

Er det også en god deal for de mange gaveglade, mindreårige piger, der ikke forstår eller kan forholde sig til, at der kan eksistere underliggende forventninger forbundet med gavegivelsen? Nej, lyder det fra kendte kvinder som Saszeline, Camilla Richardt og Ditte Okman, der langer ud efter Fie Laursens promovering af sugardating, fordi hun er et forbillede for mange helt unge piger.

Fie Laursens vej til berømmelse begyndte med, at hun selv blev shamet: Hun var et mobbeoffer på nettet. Og dermed den perfekte rollemodel, et tidligere mobbeoffer, der nu har tusindvis af følgere på diverse sociale medier. Fie Laursen - "...follow my magical life" - har 194.000 følgere på Instagram og knap 90.000 på sin danske YouTube-kanal. De mange følgere gør Fie Laursen til en influencer og et kæmpe forbillede for en masse unge piger.

Over 100.000 mennesker har set videoen, hvor Fie Laursen viser sine sugardating-gaver frem.

Fie Laursens sugardating-videoer får masser af visninger. For eksempel har over 120.000 set hendes video 'Jeg har en sugardaddy'.

I kommentarsporene på de i alt tre videoer, Fie Laursen har udgivet om sugardating, udtrykte flere børn interesse for sugardating med kommentarer som "hvordan får jeg en sugar daddy Fie?", "Jeg elsker dig Fie. Jeg vil være ligesom som dig".

Flere YouTube-brugere udtrykte faren for, at sugardaddies fik direkte adgang til interesserede børn via kommentarfeltet, og at forældre skulle tage sig i agt. Fie Laursen har siden valgt at lukke ned for samtlige kommentarspor.

Den sidste tid har Fie Laursen brugt sin stemme på at hævde sig selv ved at nedgøre alle, som har reageret negativt på hendes positive fortællinger om sugardating, og hun fralægger sig ethvert ansvar for den indflydelse, hun besidder.

Fie Laursen vs. Saszeline

Den første stjerne, der offentligt har kritiseret Fie Laursens sugardating, er sangerinden Saszeline, der selv er professionel blogger. I sit blogindlæg Are you fuckin kidding me??? er Saszeline tydeligt berørt og tager kraftigt afstand fra Fie Laursens fortælling om sugardaddy, fordi Fie Laursen er en rollemodel for mange unge piger:

"Du ER (desværre) et forbillede, men seriøst, skal du nu til at gøre det OK at have en sugardaddy? Du siger, du bryder et tabu. Nej du gør ej, du gør det ok at være en ung pige som bliver købt for materielle goder. Det er der slet ikke noget ok med. At modtage gratis gaver fra fremmede mænd, uden at de skal have noget retur. Det findes ikke, og det er slet ikke noget, du skal opfordre til. Alle de piger, som ser op til dig, og som kommenterer, at de nu også ønsker en sugardaddy. Jeg kan næsten ikke være i min egen krop lige nu. Du bliver simpelthen nødt til at stoppe det! For det er HELT fuckin forkert! De skal overhovedet ikke tænke tanken om at have en sugardaddy!"

Fie Laursen tager dog til genmæle over for Saszeline og kalder hende for " mommy police" - og tilføjer, at hun ikke giver en fuck. Saszelines kritik af Fie Laursens uansvarlighed preller tilsyneladende af, og hun opfatter mest af alt kritikken som gratis promovering, idet Fie Laursen har efterladt kommentaren " Tak for promo smukke <3" på Saszelines blog.

Fie Laursen vs. Camilla Richardt

En anden youtuber og blogger, der harcelerer over Fie Laursens sugardating-hyldest, er Camilla Richardt i vidoen ' Sugar Dating'. Richardts kritik går på, at seerne kunne være "70.000 små piger der sidder og kigger på det, og der måske sidder og tænker 'helt sikkert det vil jeg også prøve.'"

Camilla Richardt nævner alle de værst tænkelige scenarier i flæng, såsom kidnapning, voldtægt og mord. Kernen i Camilla Richardts kritik kan findes i den voldsomme udtalelse, "Fie kan måske være skyld i, at 15-20 små piger bliver slået ihjel", og derfor finder hun det nødvendigt at udgive en video, som tager kraftigt afstand fra Fie Laursens positive fortælling om sugardating, hvis det kan redde et liv.

Fie Laursen tager til genmæle i YouTube-videoen 'Fie svarer haters':

Hun starter med "I've got so many bitches after me", men heldigvis for Fie er hun ligeglad med sine haters " I don't give a fuck bitch. Bitch shut the fuck up."

Fie Laursen er bevidst om, at hun er indflydelsesrig: "Min kanal slagter hendes.. and you want some views bitch. Du er ikke klar til 1. division bitch og det er nok også derfor at du bruger mit navn som clickbait (...)".

Fie Laursens kritik af Camilla Richardt går blandt andet på, at hun har udgivet videoen som en strategi for at tiltrække trafik og views på sin egen YouTube-kanal på grund af Fie Laursens popularitet: "Du ligner en billig kopi af mig og du er delusional. Du sviner mig til for at få views".

En strategi, som Fie Laursen i øvrigt selv benytter sig af. Fie Laursen vælger ikke at sige direkte, at en af de 'haters', hun omtaler, er Camilla Richardt. Et valg, der højst sandsynligt ikke er taget for at sikre Camilla Richardts anonymitet, men for at begrænse antallet af views, der bliver omdirigeret til hateren ved at namedroppe YouTube-profilen. En ren magtdemonstration.

Fie Laursen ved, at det skaber værdi i form af views og har en betydning, når hun nævner et navn. Det er dog nemt at finde frem til hateren. Det aktive kommentarfelt på Fie Laursens konto har for længst bekendt, hvem der indirekte bliver talt om, samt givet til kende, om de hiolder med #teamfie. Tilkendegivelser, der ofte gives af brugere på de sociale medier i håbet om at få et magisk like eller subscription af den, som der er sympati for og alliance med.

16-årige Fie Laursen, da hun stod frem som offer for netmobning.

Fie Laursen har ry for at pynte, dramatisere og at skabe opmærksomhed om sig selv via sådanne virkemidler. Det er derfor ikke forbavsende, at flere af kritikerne peger på, at fortællingen om sugardating blot er endnu et voldsomt og uansvarligt virkemiddel i jagten på mere trafik, følgere og materialistiske goder.

Som tidligere mobbeoffer og tidligere offer for shaming ved hun stadig ikke bedre end at shame tilbage. I videoen antyder Fie Laursen flere gange, at når hun bliver slået på, så slår hun igen.

"Hvem blev behandlet bedst her? Dig med din eks, der fik delt dine nøgenbilleder? Eller mig med en sugardaddy, som ikke rørte, mig, som ikke gjorde mig noget?" Der er her tale om, at Camilla Richards efter sigende har fået lækket nøgenbilleder, som hun har sendt til en tidligere kæreste. En hændelse, der er set i mange afskygninger i Danmark i de senere år.

"Send alle de nøgenbilleder du vil, men det gør dig ikke bedre, fordi det var en kæreste. Jeg fik penge for i to timer at blive behandlet som en prinsesse under en middag og bagefter gik vi hvert til sit. og nej jeg smed ikke tøjet og jeg kunne aldrig finde på det for betaling. Men jeg kan da se, at du gør det gratis? Og bagefter whiner over, at dine billeder er blevet delt."

Fie Laursen laver en nedgørende sammenligning og bruger et udsagn, som er kendt i debatten om nøgenbilleder: Du er selv skyld i, at dine billeder er blevet delt, hvis du har taget tøjet af og taget billeder af dig selv og delt det med et andet menneske, uanset den indbyrdes relation.

Fie Laursen er udmærket klar over, at internettet rummer slemme videoer, som børn og unge ikke bør se. I videoen 'Fie svarer haters' anklager hun forældrene for at kritisere hendes fortælling for at være en glorificering af sugardating-fænomenet. Hun mener, at forældrene jo må kende til faren, som følger med, når de vælger at give deres børn adgang til internettet, og dermed, at det er forældrenes ansvar, at børnene kan håndtere, hvad de ser og hører.

En fuldkommen fralæggen sig sit moralske ansvar som rollemodel og som content/indholdsskaber. Men Fie Laursen har vel heller ikke meget at miste strategisk set, da forældre ikke er hendes målgruppe.

Det kan dog virke vildt, at Fie Laursen, der selv er blevet shamet, åbenlyst gør grin med ca. 9-15-årige drenge i videoen 'Reacting to fuckboy musical.ly's!' på sin engelske YouTube-kanal.

For eksempel siger Fie Laursen:

"He is literally 12 years old. Why does he even have an iPhone? Why is he posting this? I don't like this generation. OMG. Jesus Christ. "

Det er tilsyneladende forældrenes ansvar - ikke Fie Laursens, der med sine mange følgere som medseere vurderer drengene.

Fie Laursen er åbenbart ikke en rollemodel ifølge hende selv. Hun siger, at hendes content ikke henvender sig til unge, og dermed skulle hendes ryg være fri for kritik. Eller som hun siger i videoen 'Date med en sugardaddy': "Når jeg tænder kameraet, er det ikke kun teenagepiger, der ser med. Jeg har mange følgere blandt mænd i 30'erne og 40'erne."

Yderst interessant er det, at Fie Laursen henvender sig direkte til sine yngre følgere til slut i 'Fie svarer haters' - på trods af at hun hævder, at hun nærmest ingen yngre følgere har. Det er en direkte framing, når hun drejer kritikken af sin video til, at den beror på, at unge er for dumme til at være kritiske over for, hvad de ser på nettet. Dette gør hun ved at tage dem i forsvar og rose dem:

"Fuck alle de der andre de prøver at få jer til at se dumme ud (... ) Jeg ved I ikke bliver let påvirkede fordi I er kloge. I er mine kloge bitches og I er ikke dumme. Omverden, lad vær med at gøre mine følgere dumme. Aldrig fucking prøv at undervurdere mine følgere, fordi these sexy bitches, they know what they are doing."

Hvad der virker som et umådeligt stærkt kneb i forsøget på at skabe allierede og loyale følgere. Unge følgere, som hun ellers hævder, hun ikke laver indhold til.

Det lader ikke til, at Fie Laursen har fanget pointen om, at det ikke kun er sugardating i sig selv som fænomen, der er kritikkens kerne, men i lige så høj grad hendes formidling som rollemodel og glorificering af idéen om, at man kan spise fin middag og føle sig som en prinsesse, alt imens man tjener mange tusinde kroner på oplevelsen - og tro, at dette ikke giver anledning til, at andre ønsker samme magiske oplevelse. Eller som hendes tagline er: "...follow my magical life".

Problemet er, at hun er en rollemodel, der inspirerer. Uanset om hun ikke har lavet en direkte opfordring, sætter hendes enormt materialistiske og positive fortælling om sugardating en masse tanker og spørgsmål i gang hos dem, der ser med.

Bloggeres, youtuberes og instagrammeres, også kaldet influencers, konsistente og langvarige deling af personlige historier skaber følelsen af loyalitet, kendskab og nærhed i relationen mellem de pågældende og deres følgere, på trods af at der oftest er tale om en envejskommunikation. Mængden af indflydelse ligger tungt i den loyale relation, og netop derfor er influencermarketing et så populært og stærkt strategisk reklameredskab i dag.

Så selvom Fie Laursen ikke mener, at hun direkte reklamerer eller opfordrer nogen til noget, så kan hun ikke frasige sig den indflydelse, hendes ord og fortællinger har på dem, der følger med. Og dermed har hun et ansvar ligesom enhver anden indflydelsesrig/meningsdannende personlighed, ikke mindst når målgruppen er mindreårige.

Hvem bestemmer, hvad Fie Laursen må dele med sine followers? Fie Laursen er en del af den såkaldte Premium-del af Bloggers Delight blogfællesskabet. Blogs i Premium-netværket er nøje udvalgt, "fordi de er blandt de mest interessante og læste indenfor deres område," skriver Bloggers Delight.

YouTube-indhold er tilgængeligt for alle. Indholdet i videoer er kun meget lidt modereret og filtreret, oftest kun med hensyn til kommercielle konflikter (for eksempel musikpatent), men ikke de verbale udsagn eller værdierne bag. Det er langt hen ad vejen op til den enkelte youtuber at vurdere indholdet. Også når emnet er sugardating, og den potentielle målgruppe er små piger.

Spørgsmålet er, om det holder med det moralsk vilde vesten på YouTube? Eller om vi skal placere et større ansvar på bloggernes netværk og de sociale medier? Bør Fie Laursens bloggernetværk Bloggers Delight tage et medansvar for at moderere og stille sig kritisk overfor det, som deres influencers udgiver - og i øvrigt passe på deres influencers?

De store youtubere og bloggere har et kæmpe ansvar som rollemodeller for børn og unge. Men som eksemplet med Fie Laursen viser, er moralsk ansvar ikke en del af det digitale stjerneliv - endnu.

Sådan undgår du skjult reklame - Bloggere og kendte personer kan være effektive kanaler for markedsføring. Det skaber udfordringer - især for læserne. Fo...

Dum dummere SoMe - I Metroxpress faldt jeg over nåheden om, at en blogger har fået fyldt endnu mere filler i sine læber. En googlesøgning p...

#onefingerchallenge - En ny, vovet udfordring har set dagens lys. Betegnelsen er #onefingerchallenge, der basalt set beskriver udfordringens f...

Youtube VIP-safari - Du har helt sikkert hørt om fænomenet youtubere, og hvis du har børn, der går i folkeskole eller gymnasiet, har du garan...

Game Over, PewDiePie - Disney og YouTube valgte i sidste uge at klippe alle bånd til deres og vor tids største online-celebrity PewDiePie. Den ...

Gossip om Guldtuben - Guldtuben 2017 viser en big bang-eksplosion, der har skabt en ny medieverden langt fra public service og reklamefri idea...

De falske er færdige på YouTube - Autenticitet, ærlighed og nærvær er de vigtigste ingredienser til succes på de sociale medier. Man kan ikke være falsk, ...

Det hedenske farvel til 24syv - Jim Lyngvild har valgt at forlade Radio24syv-programmet 'Det, vi taler om'. "Jeg står på mål for at være misundelig, ski...

Alt hvad du behøver at vide om kommunikation i din indbakke.

Ud over nyhedsbrevet får du max to andre faglige e-mails om ugen.

Alt hvad du behøver at vide om kommunikation i din indbakke.

Ud over nyhedsbrevet får du max to andre faglige e-mails om ugen.

Alt hvad du behøver at vide om kommunikation i din indbakke.

Ud over nyhedsbrevet får du max to andre faglige e-mails om ugen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Først rejste en moralsk mediestorm sig mod svenske PewDiePie. Nu er den danske youtuber Fie Laursen havnet i en storm om sugardating. De uansvarlige YouTube-celebs viser tilbage til et digitalt medie, der stadig er et moralsk vilde vesten med aktører uden skam i livet eller tanke for, at den største målgruppe er børn og unge.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du behøver ikke følge dine nytårsforsæt. Du kan bare fake, at du følger dem. #PictureOrItDidntHappen (Via DR3)

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Post by p3radio.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En kendt sportsatlet lægger billeder af sine nye sportssko på Instagram. Og en velbesøgt blogger roser et bestemt rengøringsmiddel til skyerne.

Gennem de senere år er blogs og sociale medier blevet effektive - og flittigt brugte - markedsføringsredskaber for virksomheder.

Men med den nye markedsføring følger udfordringer. Især for læserne. De kan have svært ved at gennemskue, om anbefalingen er personlig,

eller om personen er blevet betalt for at omtale produktet. I det sidste tilfælde vil det være reklame, som skal markeres tydeligt.

Vi har formuleret en række gode råd for at gøre forskellen på personlig anbefaling og reklame klar. Med de nye råd ønsker vi at hjælpe bloggere og andre med at overholde reglerne i markedsføringsloven.

Forbrugerombudsmanden Christina Toftegaard Nielsen har udstukket reglerne for brug af markedsføring på blogs.

Skjult reklame er ikke et nyt problem. Tidligere har der været flere eksempler på skjult reklame i traditionelle medier såsom dagblade og magasiner, og med den øgede digitalisering og tilslutning til de sociale medier, ser vi hos Forbrugerombudsmanden stadig flere sager om skjult reklame på blogs og sociale medier.

I 2014 afgjorde vi til eksempel, at en bloggers omtale af produktet Bubble Latte fra Arla skulle have været markeret som reklame, fordi bloggeren

omtalte produktet efter aftale med virksomheden bag produktet.

Fie Laursens bloginsdlag med Bubble Latte i sin cykelkurv. Kilde: Fielaursen.dk

Sagen drejede sig om en korrespondance på tre mails mellem Arla og bloggeren. I den første mail til bloggeren roste Arla hende og spurgte, om hun havde lyst til at smage Bubble Latte.

Bloggeren svarede, at hun gerne ville blogge om produktet. Efterfølgende bekræftede Arla aftalen med ordene: "Hvor dejligt. Produkterne er først

klar på mandag, så jeg sender det til dig enten mandag eller tirsdag." Efter vores vurdering udgjorde de tre mails samlet set en aftale om, at bloggeren skulle omtale Bubble Latte på sin blog.

Men i det efterfølgende indlæg på bloggen fremgik det ikke klart, at der var tale om reklame. Bloggeren skrev blot, at der var "kommet en pakke

fra Arla", og at Arla virkelig havde gjort "noget ud af denne gave."

På den baggrund vurderede vi, at der var tale om skjult reklame. Afgørelsen førte til en del debat på de sociale medier, hvor der blev

efterspurgt klare guidelines på området. De ligger klar nu. I det følgende vil jeg gennemgå nogle af de vigtigste pointer.

Hvornår er noget reklame?

Det er reklame, når en virksomhed - som led i sit erhverv - kommunikerer med det formål at sælge sine varer eller ydelser. Har en blogger indgået en aftale med en virksomhed om omtale af virksomhedens produkter, er det derfor reklame.

Der skal ikke meget til for, at der er indgået en aftale. Aftalen kan være skriftlig, mundtlig eller stiltiende. Hvis en virksomhed gentagne gange

giver dig produkter, og du hver gang blogger om dem, er der fx en formodning for, at I har en aftale om, at du reklamerer for virksomhedens produkter.

Det er underordnet, hvem som tager kontakten. Om det er virksomheden eller personen selv.

Senest har sangerinden Szhirley og hendes tandbørstning også været under lup hos Forbrugerombudsmanden. Kilde: Szhirley On The Blog

Læseren må ikke være i tvivl

I markedsføringslovens § 4 står der, at: "En reklame skal fremstå således, at den klart vil blive opfattet som en reklame uanset dens form og uanset, i hvilket medium den bringes." Det betyder, at læseren ikke må være i tvivl, når han eller hun ser en reklame.

Er det ikke tydeligt for læseren, at en statusopdatering eller et blogindlæg er reklame for en virksomhed, vil det være en overtrædelse af markedsføringsloven, og det kan give bødestraf.

Er reklamen målrettet voksne, vil den være tilstrækkeligt markeret, hvis der tydeligt står: "reklame", "annonce", "betalt indlæg" eller "sponsoreret indlæg" i starten af teksten.

Det er ikke nok, at der står "i samarbejde med x-virksomhed" eller "gave fra x". På Facebook og Instagram er det heller ikke nok, hvis virksomheden bare er tagget på et opslag om dens produkter.

På YouTube vil det være tilstrækkeligt, hvis ordet "reklame" fremgår klart og tydeligt af det første skærmbillede i så lang tid, at seeren når at opfatte, at videoen er reklame.

Børn og unge er i dag aktive på de sociale medier. Og de kan have sværere end voksne ved at gennemskue, om et indlæg fra en person, som de følger, er reklame.

Derfor er der skærpede krav til, hvor tydeligt reklamer til børn og unge under 18 år skal markeres.
Er reklamen målrettet børn og unge, vil den være tilstrækkeligt markeret, hvis der tydeligt står: "reklame" eller "dette indlæg er betalt af x" i starten af teksten.

Det er mit håb, at bloggere og virksomheder, der bruger nettet til markedsføring, efterlever vores enkle råd. Det giver forbrugerne et bedre udgangspunkt, når de skal vælge, hvad de vil købe.

På forbrugerombudsmanden.dk finder du de gode råd til bloggere om skjult reklame. Vi har også samlet en liste over de hyppigst stillede

spørgsmål om skjult reklame.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bloggere og kendte personer kan være effektive kanaler for markedsføring. Det skaber udfordringer - især for læserne. For hvornår er noget reklame, og hvornår er det en personlig anbefaling? Forbrugerombudsmanden kommer her med de bedste råd til, hvordan man navigerer i blogger-junglen.

# data[].attributes.body
om skjult reklame

# data[].attributes.attachment_link.description
Skjult reklame er forbudt. Det skal være tydeligt for modtagerne, hvis der er kommercielle interesser bag en omtale. Det gælder på alle medier. Det skal være ekstra tydeligt, hvis det kommercielle budskab er rettet mod børn og unge.

# data[].attributes.attachment_link.title
Netdoktor.dk fremstiller skjulte reklamer for medicin som oplysning - TV2-Nyhederne (13. marts 2017)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ung pige aftaler med en virksomhed at få tilsendt en ny mælkedrik. Hun omtaler den begejstret på sin blog. Det er en reklame.

En anden ung pige får tilsendt et par guldsandaler af en virksomhed. Hun omtaler dem begejstret på sin blog. Det er ikke en reklame.

Forskellen ligger i en lille detalje. Og mange bloggere er kommet i tvivl, efter Forbrugerombudsmanden afgjorde, at omtalen af mælkedrikken var skjult reklame.

Læs også

"Det er blevet svært for bloggerne at navigere i. Virksomhederne prøver mere og mere at få den her "gratis" omtale, fordi den der når ud til mange. Så bloggerne modtager mange uopfordrede gaver," siger Henrik Akselbo, medstifter og direktør i Bloggers Delight, Danmarks største blogunivers. Han efterlyser helt klare retningslinjer, og de er lige på trapperne fra Forbrugerombudsmanden.

En aftale er en aftale

Aftalekravet er det springende punkt for, om vi som forbrugere læser en reklame eller bare en begejstret anmeldelse. Mailkorrespondencen mellem den unge blogger og virksomheden med mælkedrikken var afgørende for, at der ifølge Forbrugerombudsmanden var indgået en aftale, selv om virksomheden havde skrevet, at omtale ikke var nødvendig. Og selv om der ikke var penge involveret.

"Det er ikke nok at skrive en alibitekst. Derfor kan der godt være indgået en aftale. Men der er heller ikke automatisk indgået en aftale, fordi en blogger får tilsendt et gratis produkt. Man kan godt modtage en ting og skrive pænt om den, uden at det er reklame," siger Katrine de Neergaard, souschef hos Forbrugerombudsmanden.

Så når der sidste forår pludselig var guld-badetøfler overalt i blogosfæren, fordi mange bloggere havde fået tilsendt et par sandaler og skrevet om dem, var det ikke reklame. Sandalerne var sendt uden betingelser. PR-bureauets håb om omtale er både lysegrønt og uden aftalevirkning.

Retningslinjerne vil også omfatte guidelines for, hvordan bloggeren så gør opmærksom på, at en omtale er en reklame - hvis den altså er en reklame.

"Der er frit slag for, hvordan man vil formulere, at der er tale om reklame. Men især hvis man henvender sig til børn, skal kommunikationen være helt klar. Det er ikke sikkert, de forstår, hvad "sponsoreret indhold" betyder, og vi vil komme med nogle forslag til, hvordan det kan gøres," siger Katrine de Neergaard.

Læs også

Bloggerne, vloggerne, instagrammerne, tumblerne og de mange andre enmands-hære af kommunikatører på nye digitaleplatforme har også givet nye former for reklame.

"Der er genrer, som er "forhandlet" gennem lang tid. Hvor vi som afsender og modtager har en "kontrakt" om, hvad kommunikationen går ud på. Dem har vi meget let ved at afkode. Tag en klassisk biografreklame, hvor et produkt anprises som sexet og lækkert. Vi ved, at de overdriver vildt. Derfor kan reklamen godt virke forførende, uden at vi behøver føle os bedraget," siger reklameforsker Lars Pynt Andersen, lektor ved Syddansk Universitet.

Der er altså flydende grænser for, hvornår noget er en reklame, og det er en dynamisk grænse, der ændrer sig over tid.

"Vi har undersøgt, om unge skulle være bedre end ældre til at skelne alle disse nuancer af gråt. Intet tyder på, at de unge er bedre til det. Men man er bedre til det i de genrer, man føler sig hjemme i, så med tiden vil nuancerne på blogs også blive "forhandlet" og nemmere at genkende," siger Lars Pynt Andersen.

Selv om vi færdes hjemmevant på digitale medier, kan vores forventninger være anderledes alene pga. det særlige blogmedie.

"Vi har en forventning om autenticitet hos bloggerne, fordi vi oplever dem som amatører. Vi forventer, at de er i øjenhøjde, og at de taler til os som ligemænd. Så hvis afsenderen i virkeligheden er en producent af en vare, er kontrakten krænket," siger Lars Pynt Andersen.

Læs også

Skjult reklame er forbudt

En reklame skal fremstå således, at den klart vil blive opfattet som en reklame uanset dens form og uanset, i hvilket medium den bringes.

Overtrædelser af markedsføringsloven kan meldes til Forbrugerombudsmanden.

Kilde: Markedsføringslovens §4.

# data[].attributes.attachment_link.description
En ung pige aftaler med en virksomhed at få tilsendt en ny mælkedrik. Hun omtaler den begejstret på sin blog. Det er en reklame. En anden ung pige får tilsendt et par guldsandaler af en virksomhed. Hun omtaler dem begejstret på sin blog. Det er ikke en reklame.

# data[].attributes.headline
Den fabrikerede sandhed i reklameindustrien

# data[].attributes.subject
Den fabrikerede sandhed i reklameindustrien

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Studier, der peger på, at nikotin har den samme positive effekt som motion; reklamer med en højgravid, der ryger en cigaret; eller en læge, der anbefaler L&M virker som komplet idioti i dag. Ikke desto mindre er det et godt eksempel på en industris evne til at fastholde uvidenhed og aflede opmærksomhed med alternative fakta igennem årtier.
Læger advokerer for Lucky Strike og USA's præsident Ronald Reagan sender Chesterfield til alle sine venner.
Robert B. Proctor gennemgår i bogen Agnotology - the Making and Unmaking of Ignorance fænomenet fabrikeret uvidenhed. Tobaksindustrien så tidligt sundhedsproblemer som en hindring i markedet og valgte en strategi, der koblede common sense: 'Rygning er usundt', med manglende bevisførelse: 'Men ingen har endnu bevist det'.

"Som svar på disse beviser, lancerede industrien en kampagne til adskillige millioner dollars, der skulle forsikre forbrugerne om, at risikoen endnu ikke var dokumenteret," påpeger Proctor.

Det skete blandt andet ved hjælp af The Tobacco Research Council og senere The Tobacco Institute, der havde til formål at så tvivl om den eksisterende forskning i rygning og samtidig udbrede alternative fakta med formålet "at flytte opmærksomhed til hvad end, der kunne anvendes til at distrahere tobaksrisici".

Din tandlæge anbefaler Viceroys.

Man pegede bl.a. på det problematiske i, at laboratorieforskning og dyreforsøg ikke tilstrækkeligt afspejlede de menneskelige vilkår, der er afgørende for at kunne bevisføre. Sideløbende blev der smidt millioner af dollars efter forskning i andre årsager til lungekræft, fx luftforurening og fjermider fra fugle. Det skete bl.a. via magasinet Science Fortnightly publiceret af the Lorillard Tobacco Company.

Det blev sendt til 1,4 millioner mennesker og var et kendt populærvidenskabeligt tidsskrift i 1960'erne. I magasinet var fx reklamer for Kent's micronite filter med teksten: "Lavet af rent, støvfrit, ganske uskadeligt materiale, der er så sikkert, at det rent faktisk bliver brugt til at filtrere luften på operationsstuer på førende hospitaler." Magasinet indeholdt ligeledes artikler med titler som fx "Sjælden svampeinfektion forårsager lungekræft", "Nikotin har den samme effekt som motion" og "Lungekræft er sjælden hos skaldede mænd".

Kent - den sunde cigaret. Klik på billedet for at se det forstørret.
Fabrikeret uvidenhed som forretningsmodel
At bruge tårnhøje budgetter på at underminere frygten for sundhedsfaren ved rygning er blot ét eksempel på en industris anvendelse af fabrikeret uvidenhed. Et andet og mere nutidigt er techindustrien, de nye teknologier, der er fulgt med internettet, fx big data. Facebook giver fx virksomheder muligheden for at målrette markedsføringen mod sårbare unge, der pga. usikkerhed er mere modtagelige.

Denne form for måling af vores privatliv (data samles også i form af lyd- og kameraovervågning) foregår uden vores viden. Vi kender ikke til vores dataprofiler, vi aner ikke, hvad de anvendes til, eller hvem vores oplysninger sælges til. Vi har ingen indflydelse på vores dataspor eller på udfaldet af de analyser, vi er genstand for. Vi befinder os på samme uvidenhedsniveau som dengang, man brugte gravide i cigaretreklamer. Den fabrikerede uvidenhed er i begge tilfælde et forretnings- og vækstvilkår.

Vi holdes hen med common sense: 'Smartteknologien stjæler vores opmærksomhed', koblet med manglende bevis: 'Konsekvenserne eksisterer ikke, for vi kan endnu ikke effektmåle dem'.

Således undermineres risici med uvidenhed, og digitale myter flyver frit, fx: 'Børn er digitale indfødte', eller børn "bruger jo bare Snapchat på samme vis som dengang, vi sladrede over fastnettelefonen," som tidligere Google-designer Tristan Harris retorisk påpeger i sin populære TedTalk fra juli 2017.

Tristan Harris på scenen under sin TedTalk "How a handful of tech companies control billions of minds every day".

Men det kan ikke sammenlignes, for i 1970'erne var der ikke "hundrede ingeniører på den anden side af skærmen, der vidste præcis, hvordan din psykologi fungerede, og orkestrerede dig i en dobbeltbinding med andre".

Markedet har længe været drevet af, hvad der er blevet kaldt opmærksomhedsindustrien, hvor menneskets opmærksomhed bliver betragtet som en vare. Og i takt med, at vi bliver mere vidende, får techindustrien skyld for at manipulere og styre vores opmærksomhed. Harris kritiserer den uvidende forestilling om internettet som et ocean af muligheder, hvor den enkelte kan vælge: For der er intet valg, din opmærksomhed er fanget.

Vi lever efter sigende i et post truth society, og med ny teknologi er fabrikeret uvidenhed, et forsøg på at overdøve den offentlige samtale med alternative fakta eller på at fjerne viden fra offentligheden, for alvor blevet et magtredskab. Og hvilke reklamer eller forsøg på fabrikeret uvidenhed fremtidens generationer forfærdes over eller griner af, må tiden vise.

# data[].attributes.attachment_link.description
Studier, der peger på, at nikotin har den samme positive effekt som motion; reklamer med en højgravid, der ryger en cigaret; eller en læge, der anbefaler L&M virker som komplet idioti i dag. Ikke desto mindre er det et godt eksempel på en industris evne til at fastholde uvidenhed og aflede opmærksomhed med alternative fakta igennem årtier.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Cruise 2016 Campaign — The Director’s Cut

# data[].attributes.body
Til undervisning i frontstage/backstage

# data[].attributes.attachment_link.description
http://www.dr.dk/mama/tv/kolonien - https://www.facebook.com/KolonienDR Det er ikke nemt at have en blog. Det er lidt ligesom et fuldtidsarbejde - Kolonien præsenterer her en blogger, der har totalt tjek på blogging.

# data[].attributes.body
Chill Out