# data[].attributes.body
ideen er at hvis man kender til folks habitus, hvis man ved, hvilke kapitaler de har, og hvilke felter de forsøger at begå sig i, så kan man forstå og forklare, både det de gør og deres bevæggrunde for at gøre det.

Det økonomiske kapital, er ikke særlig højt (beboerne er anvist af kommunen 40-50%), dermed er magten ligeså ikke øget. Med den mindre økonomiske kapital, er der ikke mulighed for en passende bolig, i forhold til familiens størrelse. I og med, at området er opbygget som en by i en by – samles børn og unge ofte ude på pladserne, da værelserne ikke kan rumme venskaberne.

Det leder videre til, produktet af socialisering – den sociale kapital – her tilegner de unge og børnene en forståelse af hvad der er godt og skidt, rigtigt og forkert. Her opbygges/udvikles deres habitus, og deres kropslige habitus. Den sociale kapital får de igennem det netværk de får i urbanplanen (byen i byen).

Dette leder videre til kulturel kapital – som afledes af habitus. Ofte finder de unge sammen med andre unge de kan reflektere sig selv i – unge som hverken er i uddannelse eller arbejde, eller eventuelt deler religion. Det skaber en isolation, både i fællesskaberne i boligkvarteret, og boligerne. Den institutionaliseret kulturelle kapital, fremkommer kun hos 50% af de unge, ved form af grunduddannelses beviser.

Gruppen 18+ er synlige på gadeplan, hvilket er konfliktskabende. Her kan man i Bourdieu kigge på den symbolske kapital, som dækker over moral, ære, ry og prestige – så de unge forsøger at skabe et miljø hvor de er anerkendt, og ’’er noget værd’’ – laver uegennyttig handling som ifølge Bourdieu er kvaliteter vi ikke umiddelbart ikke forstår som profit af en investering.

Af den grund opstår/udvikler de deres habitus, indenfor den sociale reproduktion/programmering. Det bliver et kulturbegreb der understreger de dynamiske relationer mellem individet og det sociale – om end det er en misvisende virkelighedsforståelse. Her bliver problematikken med at urbanplanen er en by i en by – får de unge ikke interegeret sig i samfundet udenfor, som gør de ikke ser rigtigt/forkert i samfundet udenfor. Det bliver dermed nemmere for de unge at opholde sig i urban planen end at søge udenfor.

Med de nye tiltag, kan der forekomme en slippet habitus – da der bliver skabt modstridende sociale erfaringer og forventning – der kan skabe en personlig og social elendighed for de unge når de skal møde arbejdsmarkedet ufaglært.

Vi udefra ser det som indlysende at beboerne i boligerne skal tage ansvar for hinanden, og hjælpe hver enkelt med fremtidsplaner og øge deres kulturelle kapital (institutielle form; eksamensbeviser osv.). På nuværende tidspunkt er projekterne med empowerment så nye for beboerne, at det ikke er doxa (indlysende/tage for givet) for dem at delagtiggøre sig. Derfor er det vigtigt at beboerne får det som en del af deres habitus, at der er meget økonomisk støtte til projekterne – og at man selv er ansvarlig for at deltage og tage imod hjælpen.

De unge tager for givet (doxa) hvilke muligheder der er i deres boligfællesskab – såsom økonomisk støtte til projekter for deres velbefindende.

# data[].attributes.body
Vi har at gøre med borgere som har en lav kulturel kapital da deres forældre er ufaglærte, og derfor kan de ikke støtte deres børns faglige kompetencer. Her skrider lektiecafeer ind med etiniske dansker med høj faglighed som kan hjælpe dem.

Dette ser også i deres lave økonomiske kapital, da deres forældre er på overførselsindkomst eller enlig forsørger, derfor lever de under relativ fattigdom.

Ved urbanplanens tiltag som ture i tivoli, sammenkomster og lektiehjælp får beboerne mulighed for socialt samvær og derfor socialkapital.

Habitus, urbanplanens drenge har et meget stærkt sammenhold. Selvom de ikke migrerer til LTF, har de stadig mange af de samme, muligvis problematiske, adfærdsmønstre. Talsmanden for urbanplanen fortalte om få, men så vældigt kriminelle individer.

Talsmanden fortalte at gennem de små arbejdstjanser lærte de de 13-14 årige ansvar og stolthed i arbejde så de senere hen kunne administrer et ’voksenarbejde’.

# data[].attributes.body
- Socialt boligbyggeri
- Blandet nationalitetter
- "Egen gruppering"
- Lav indkomst (økonomisk kapital)
- Udsatte familier, ældre, studerende samlet i UP.
- Lav uddannelsesniveau( Kulturel kapital)
- "Ghetto" (Lav symbolsk kapital)
- Habitus: De unges habitus, skaber utryghed for andre borgere.
-  Magt: Eks. Ghetto(symbolsk magt)
- Statsfeltet: Som er det felt der udkæmpes kampe, ressourcer udfra kategorisering.
-

Hvordan kan I forstå Bourdieus begreber i forhold til de forskellige grupper af borgerne i de boligsociale områder?

Hvilken indflydelse har de omgivende forhold f.eks. samfunddiskurser, politiske doxa, medier mv. på de boligsociale områder?

# data[].attributes.body
Habitus: Størstedelen af beboerne er på offentlig forsørgelse, hvilket smitter af på børnene, da de ser dette som normalt i deres omgivelser.

Splittet habitus: Normerne derhjemme stemmer ikke nødvendigvis overens med det, man lærer i skolen, hvilket kan skabe splittelse hos barnet i forhold til, hvad der er rigtigt og forkert.

Indsatserne med klassiske koncerter osv. bidrager til at øge de unges kulturelle kapital, som kan medvirke til, at den dominerede klasse står bedre imod den dominerende klasse. Magtfeltet ændres derved.

# data[].attributes.body
- Habitus
- Splittet habitus
- Økonomisk kapital
- Social kapital
- Kulturel kapital
- Symbolsk kapital

# data[].attributes.body
- De børn der er vokset op med forældre på kontanthjælp, tilbydes fritidsjob, og på den måde ændres deres habitus.
- Økonomisk kapital.
fast mdr. beløb kan være en fordel, da boligerne i KBH er dyre - dette kan medføre, at forskellige mennesker(studerende, unge, familier osv) flytter ud til Urbanplanen.

Socialisering handler om hvordan individet fx. påvirkes i barndommen. Dem du socialiserer dig med er ubevidst med til at skabe din identitet (habitus). Derfor kan det være en fordel at udvide ens sociale kapital på tværs af religion og etnisk baggrund.

Den sekundære socialisering foregår fx. i skolen, fritidshjemmet mm. så her er det igen en fordel at blande religion og baggrund., så man på den måde udvider sin sociale kapital.

kulturel kapital:
Minus tid + penge for de forældrene som er på kontanthjælp til at give børnene et højt uddannelseniveau( investerer tid i børnene(og råd) til at give dem oplevelser

# data[].attributes.body
Gruppe 6

# data[].attributes.body
Børn og unge,

Med anden etnisk baggrund:
- Splittet habitus: de unges forældre kommer til Danmark fra en anden baggrund, og de unge skal derfor vokse op med blandet kultur, der kan være modstridende.

- Social doxa: Hvis de unges forældre ikke snakker dansk i hjemmet og derfor ikke har mulighed for at tilegne sig sproglige færdigheder har de svært ved at indegne sig i den sociale doxa i samfundet om dansk tale.

- Økonomisk kapital: I forhold til helhedsplanen der er sat for Urbanplanen 2014 - 2017 indgår det blandt andet hvorledes, at de unge ikke tror på en fremtid og at nogle af visionerne for denne plan er at styrke deres forudsætninger for at komme i arbejde og generelt deres kompetencer i fællesskaber og generel kunnen. Dette hører blandt andet sammen med den økonomiske kapitel, der netop er lav i et socialt udsat område som Urban planen, og der er derfor ikke de samme ressourcer. Det gør ifølge Bordieu, at de stadig har de samme muligheder, men i et svækket omfang.

- Kulturel kapital: I helhedsplanen fremgår det også hvorledes, at en markant del af urban planens beboer kun har en folkeskole og ikke er i en ungdomsuddannelse, og derfor ikke er rustet på samme måde. Visionen for helhedsplanen er derfor også at sætte gang i iværksætteri og IT-kompetencer.

- Mind your own business: Hele dette tiltag tager afsæt i at give de unges færdigheder og ressourcer og mulighed for at kunne udfolde sig og kreere inden for iværksætteri. Hertil er der både kulturel kapital indgående, da selve projektet foregår på lands- og verdensplan, samt social kapital da man indgår i fællesskaber for at kunne komme frem til et færdigt produkt samt økonomisk kapital, da det er en fremtidig mulig profit mulighed og derfor giver bedre økonomisk kapital til at kunne klarer sig. Dertil er der også en konvertering fra økonomisk kapital til symbolsk eller moralsk kapital, da der bliver doneret ressourcer til de unge for at de netop kan komme i gang med deres iværksætteri.