# data[].attributes.body
Imperialistene ville kristne hele verden, og var en stor drivkraft for koloniseringen. Selv på 1800-tallet var det mange millioner av mennesker som ikke hadde kjennskap til evangeliet, og dette mente de måtte ut til verden.

Råvarer, både fra deres eget land og andre land, var enda en drivkraft. Etterspørselen på råvarer som ikke fantes stort av i Europa, drev folk til andre land og markeder for å sikre seg konkurransedyktige produkter.

# data[].attributes.body
Koloniseringen var en måte å lette trykket på hos misfornøyde deler av egen befolkning.

# data[].attributes.body
Intern uro var en av årsakene til at land som Storbritannia (blant annet) begynte kolonisering for å minske misnøyen som foregikk blant deler av befolkningen.

# data[].attributes.body
Imperialistene så det som sin plikt å kolonisere verden på bakgrunn av misjonsreiser.
Senere kom opplysningstidens tanker om frihet, fornuft og framskritt. Disse tankene måtte spres til u-landene, gjennom et oppdrag kalt "The White Mans Burden". Dette oppdraget gikk ut på å bekjempe undertrykkende tradisjoner og religiøs overtro i primitive kulturer.
Sosialdarwinismen ble basert på Charles Darwins bok om evolusjonsteori, og imperialistene brukte denne teorien som en forklaring på den hvite manns overlegenhet.

# data[].attributes.headline
Økonomisk konkurranse og tidligere kristning av Europa var bakgrunnen for Nyimperialismen. en ville med militær makt forsvare egne økonomiske interesser, denne konkurreringen er bakgrunnen for den økonomiske framveksten i det vi i dag kaller i-land. En illusjon om at den vestlige "rase" var bedre enn andre vokste ut av dette. allikevel oppløste opplysningtidens tanker vestelig slaveri. 1800 tallets misjonærarbeid var derfor viktig for koloniseringen

# data[].attributes.subject
Økonomisk konkurranse og tidligere kristning av Europa var bakgrunnen for Nyimperialismen. en ville med militær makt forsvare egne økonomiske interesser, denne konkurreringen er bakgrunnen for den økonomiske framveksten i det vi i dag kaller i-land. En illusjon om at den vestlige "rase" var bedre enn andre vokste ut av dette. allikevel oppløste opplysningtidens tanker vestelig slaveri. 1800 tallets misjonærarbeid var derfor viktig for koloniseringen

# data[].attributes.headline
Imperialistene sine grunner til koloniseringen av resten av verden;

# data[].attributes.subject
Imperialistene sine grunner til koloniseringen av resten av verden;

# data[].attributes.body
Den religiøse bakgrunnen var at de så det som sin plikt å ære resten av verden ved å introdusere dem for den eneste rette og overlegne tro, kristendommen. Dette kunne lett gjøres ved å ta over landene deres og utvide.
De økonomiske grunnene var at siden produksjonen av varer var høyere enn etterspørselen av dem, måtte de finne nye land med mindre industri og mer råvarer å utnytte.

# data[].attributes.headline
Imperialistene som anså det som sin plikt til å kolonisere resten av verden hadde ofte forskjellige grunner til å tro dette. Noen mente at de hadde som plikt å danne landet de koloniserte. Andre var ute etter råvarene i landet det koloniserte. Kirken kunne også være innblandet, siden de ønsket å kristne landene.

# data[].attributes.subject
Imperialistene som anså det som sin plikt til å kolonisere resten av verden hadde ofte forskjellige grunner til å tro dette. Noen mente at de hadde som plikt å danne landet de koloniserte. Andre var ute etter råvarene i landet det koloniserte. Kirken kunne også være innblandet, siden de ønsket å kristne landene.

# data[].attributes.body
Skrevet av; Fredrik AF Norberg