# data[].attributes.attachment_link.description
I den här lektionen får eleverna prata om filmen Machokultur. Inledning I den här lektionen får eleverna i grupper reflektera…

# data[].attributes.attachment_link.title
Lena Åberg on Instagram: "Hoppas att Du tittade på HELA filmen!

Om Du väljer att vara tyst när andra blir orättvist behandlade, bara för att det inte drabbar Dig – kan Du då förvänta Dig att någon  står upp för Dig den dag du själv blir orättvist behandlad?

Vi Behöver Varandra.
Att säga ifrån, även när det inte gäller oss själva, visar Mod, Medmänsklighet och Omtanke.
Det skapar en Tryggare Värld – för Alla.
TILLSAMMANS KAN VI GÖRA SKILLNAD!!

Vad tänker Du?
Dela gärna vad som kommer upp i Dig

Med Innerlig Kärlek 
Lena Åberg 

💖Länkar finns i Bio💖

#lenaåberg  #inreledarskap #känslor #självledarskap #hsp #högkänslig #medvetenhet #samtalsterapeut #budskap #levalätt #mindset #healer #mentor #livskraft #livscoach #läkekvinna #medialt #inspirera #personligutveckling #energiochdimensionsmedium #självkännedom #medialvägledning #mindsetcoach #livsutveckling #hspcoach #bethechange #adhd #högsensitiv #varförändringen"

# data[].attributes.attachment_link.description
96 likes, 16 comments - lena_aberg_helandeandrum on May 16, 2025: "Hoppas att Du tittade på HELA filmen!

Om Du väljer att vara tyst när andra blir orättvist behandlade, bara för att det inte drabbar Dig – kan Du då förvänta Dig att någon  står upp för Dig den dag du själv blir orättvist behandlad?

Vi Behöver Varandra.
Att säga ifrån, även när det inte gäller oss själva, visar Mod, Medmänsklighet och Omtanke.
Det skapar en Tryggare Värld – för Alla.
TILLSAMMANS KAN VI GÖRA SKILLNAD!!

Vad tänker Du?
Dela gärna vad som kommer upp i Dig

Med Innerlig Kärlek 
Lena Åberg 

💖Länkar finns i Bio💖

#lenaåberg  #inreledarskap #känslor #självledarskap #hsp #högkänslig #medvetenhet #samtalsterapeut #budskap #levalätt #mindset #healer #mentor #livskraft #livscoach #läkekvinna #medialt #inspirera #personligutveckling #energiochdimensionsmedium #självkännedom #medialvägledning #mindsetcoach #livsutveckling #hspcoach #bethechange #adhd #högsensitiv #varförändringen". 

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by Lena Åberg (@lena_aberg_helandeandrum)

# data[].attributes.attachment_link.description
Stoppa machokulturen är ett samarbete mellan Byggnads och Byggcheferna. Det pågår sedan 2015 och har ett tydligt budskap: att alla personer är lika välkomna i byggbranschen.

# data[].attributes.body
https://www.aftonbladet.se/a/6n0p88

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi erbjuder rådgivning, stöd och utbildning i diskrimineringsfrågor och stöd för personer som vill lämna våldsbejakande extremism.

# data[].attributes.attachment_link.title
Atilla Yoldas - Expert på jämställdhet och machokultur | Föreläsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Boka en viktig och inspirerande föreläsning med Atilla Yoldas om osunda machonormer och vikten av jämställdet och mångfald.

# data[].attributes.attachment_link.description
We use cookies to improve your experience of our website. By logging in you accept these cookies. Read more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skicka meddelande eller fil till Kungsbacka kommun

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du skicka ett meddelande eller ladda upp en fil till organisationen Kungsbacka kommun.

# data[].attributes.body
F-3

https://forms.office.com/e/j9Nb6vq4NX

4-6

https://forms.office.com/e/RSfzK9SZRr

# data[].attributes.attachment_link.description
Prorenata Journal är det självklara valet för hela elevhälsoteamet

# data[].attributes.attachment_link.description
We use cookies to improve your experience of our website. By logging in you accept these cookies. Read more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skicka meddelande eller fil till Kungsbacka kommun

# data[].attributes.attachment_link.description
Observera att denna kombinerade anteckningsmall endast ska användas i de ”enklare” ärenden där skolan bedömer att det finns tillräckligt med underlag för att dokumentera utredningen direkt i samband med anmälan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här hittar du utbildningsmaterial som är framtagna av polisen och Polismuseet. Du får lektionsupplägg, övningar, personliga berättelser och filmer.

Utbildningsmaterialen handlar om polisen och några av de viktiga och svåra ämnen som polisen arbetar med. Vi vill underlätta för lärare att lyfta sådant som kan vara svårt att diskutera i klassrummet, men som är nödvändigt att prata om för att förebygga och stoppa brott. Utbildningsmaterialen har tagits fram av Polismuseet i samarbete med poliser, lärare och forskare, för att vi gemensamt ska kunna stötta våra barn och unga.

Nyhet: När barn utsätts för brott
Målgrupp: F-6
Nytt utbildningsmaterial från polisen till elever i årskurs F-6. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt men ändå utsätts barn för brott i skolan, på nätet och i hemmet.
Utbildningsmaterial: När barn utsätts för brott
Nyhet: Konsekvenser av brott
Målgrupp: Åk 5-9
I polisens nya utbildningsmaterial för årskurs 5-9 lyfts vanliga ungdomsbrott och vad konsekvenserna kan bli.
Utbildningsmaterial: Konsekvenser av brott
Från anmälan till rättegång

Målgrupp: Åk 4-9

Vad händer egentligen när man anmäler ett brott? Med hjälp av detta utbildningsmaterial får eleverna kunskap om rättskedjan utifrån barnets perspektiv.
Utbildningsmaterial Från anmälan till rättegång
Delbart? Om att ta, ha och dela nakenbilder bland barn och unga

Målgrupp: Årskurs 4-9 och gymnasiet

Med det här materialet får eleverna möjlighet att reflektera och resonera kring hur man agerar ansvarsfullt på nätet och de utvecklar sina kunskaper om svensk lag och brott i samband med att man tar, har och delar nakenbilder. Eleverna får insikt om konsekvenserna av att dela och sprida bilder. Utbildningsmaterialet består av en film med tillhörande pedagogiskt material, intervjufilm med brottsutredare på polisen och en informationsfolder till föräldrar/vårdnadshavare.
Utbildningsmaterial Delbart
Om polisen - utbildningsmaterial för svenska som andraspråk

Målgrupp: Språkintroduktion för gymnasiet

Vilken roll har polisen i en demokrati? Vilka lagar gäller? Vilka rättigheter och skyldigheter har jag? Som ny i Sverige finns många frågor. Polisens utbildningsmaterial anpassat för SFI och språkintroduktionsprogrammen på gymnasiet berättar om polisen i Sverige och består av filmer, diskussionsfrågor, ordlistor och övningar. Materialet är självinstruerande och kan användas direkt i klassrummet. Det finns att ladda ner eller beställas här: polisen.se/om-polisen/om-polisen-sfi
www.polisen.se/sfi
Vi och dom - om hatbrott

Målgrupp: Åk 7-9 och gymnasiet

Hur agerar vi i skolan runt hatbrott? Med hjälp av Polismuseets utbildningsmaterial bestående av filmer, ljudberättelser och diskussionsunderlag kan du som lärare på ett tryggt och pedagogiskt sätt utbilda och diskutera hatbrott med din klass.

Materialet, som tagits fram av Polismuseet tillsammans med poliser och forskare, beskriver hatbrottets natur, hur polisen arbetar och hur rättskedjan ser ut. Men det handlar också om dig och oss alla och vad vi kan göra om vi blir vittne eller utsätts för hatbrott.
Utbildningsmaterial om hatbrott
Våld i ungas relationer

Målgrupp: Årskurs 7-9 och gymnasiet

Nästan en av fyra tjejer i åldern 16-24 år har utsatts för våld. För killar är siffran 14 procent (BRÅ). Utbildningsmaterialet ökar kunskapen om hur svartsjuka och våld gradvis kan trappas upp i en relation. Detta material består av en film och en lärarhandledning med reflekterande frågor som beskriver den normaliseringsprocess som gör att den som är utsatt gradvis accepterar allt grövre kränkningar, hot och våld samt bortförklarar dessa för sig själv.
Utbildningsmaterial om våld i ungas relationer
Fall från förr

Målgrupp: Årskurs 7-9 och gymnasiet

Här finns pedagogiska filmer om historiska fall med tillhörande diskussionsfrågor.
Fall från förr - kortfilmer
Besök på egen hand - Handledning

Här hittar du lärarhandledningar till de utställningar som visas på Polismuseet. Du kan använda dem när du besöker Polismuseet på egen hand eller efter en visning för att följa upp besöket.
Brottsspår - handledning (pdf, 725 kB)
Målgrupp: Årskurs 7-9 och gymnasiet

Kan du lösa ett brott genom att studera brottsplatsen? Låt spåren på brottsplatsen berätta om brottet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du utbildningsmaterial som är framtagna av polisen och Polismuseet. Du får lektionsupplägg, övningar, personliga berättelser och filmer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skicka meddelande eller fil till Kungsbacka kommun

# data[].attributes.attachment_link.description
Berättelser om empati, kompisskap och mod och du får möta mobbningsoffer och förövare. En dramaserie för lågstadiet.

# data[].attributes.body
"Med all rätt | UR Play"

# data[].attributes.attachment_link.description
FN:s konvention om barnets rättigheter, eller barnkonventionen som den också kallas, innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter för barn. De vuxna ska se till att barnkonventionen följs, men många barn har det svårt ändå. I tio korta dramatiserade berättelser sätts olika artiklar från barnkonventionen in i sammanhang där barn som bor i Sverige kan känna igen sig själva eller sina klasskamrater.

# data[].attributes.body
"Barnkonventionen – lättläst - Mina rättigheter"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artikel 1: Alla människor under 18 år är barn.

Artikel 2: Reglerna i barnkonventionen gäller för alla barn. Alla barn är lika mycket värda. Inga barn får bli diskriminerade, det vill säga bli sämre behandlade.

Det spelar ingen roll vilken färg du har på huden, om du är tjej, kille, eller identifierar dig som något annat. Det spelar ingen roll vilket språk du pratar, vilken gud du tror på, om du har en funktionsnedsättning eller om du är rik eller fattig.

Artikel 3: Vuxna som bestämmer saker som har med dig att göra ska alltid tänka på vad som är bäst för dig. Det gäller till exempel politiker, myndigheter och domstolar.

Artikel 4: Handlar om hur länderna ska göra för att följa reglerna i konventionen. Länderna ska ändra sina lagar så att lagarna blir bra för barn. Länderna ska göra allt de kan för att ge barn rättigheter. Rika länder ska hjälpa fattiga länder.

Artikel 5: Föräldrarna har ansvar för dig. Föräldrarna ska hjälpa dig så du får dina rättigheter.

Artikel 6: Alla barn har rätt till liv och utveckling. Rätt till liv kan vara att du får vård och mediciner när du är sjuk. Rätt till utveckling betyder att du ska få en bra barndom. Det kan vara kärlek och mat, att få leka och gå i skolan.

Artikel 7 och 8: Du har rätt att veta vem du är. Du har rätt till ett namn och rätt att vara medborgare i ett land. Du har också rätt att veta vilka som är dina föräldrar.

Artikel 9: Du ska alltid, när det går, få vara hos dina föräldrar. Om dina föräldrar skiljer sig har du rätt att träffa både mamma och pappa. Men ibland är det bäst att inte bo hos föräldrarna. Det kan vara om föräldrarna slår dig eller inte kan ta hand om dig.

Artikel 10 och 11: Du har rätt att träffa dina föräldrar även om ni bor i olika länder. En förälder får inte flytta till ett annat land med dig utan att den andra föräldern vill det. Landet du bor i ska hjälpa dig och dina föräldrar så att ni kan träffas.

Artikel 12: Du har rätt att säga hur du vill ha det i alla frågor som rör dig. Vuxna ska lyssna och ta hänsyn till dina åsikter. Till exempel om dina föräldrar ska skiljas och de inte är överens om var du ska bo. Då ska domstolen fråga dig hur du vill ha det. Lärarna i skolan och politiker där du bor ska också frågar barn och unga vad de tycker, innan de bestämmer saker som rör dem.

Artikel 13, 14 och 15: Du har rätt att säga vad du tycker. Du har rätt att tänka fritt, tro på vilken gud du vill och att vara med i olika föreningar.

Artikel 16: Du har rätt till privatliv. Det kan till exempel vara att dina föräldrar inte ska läsa dina meddelanden på mobilen. Det kan också vara att du ska kunna stänga en dörr och få vara i fred.

Artikel 17: Du har rätt att få veta vad som händer i Sverige och i världen. Du har rätt att läsa tidningar och böcker och få information från internet, tv och radio. Du ska också skyddas mot filmer och texter som kan skada dig.

Artikel 18: Föräldrarna har tillsammans ansvaret för dig. De ska alltid tänka på vad som är bäst för dig. Landet du bor i ska hjälpa föräldrarna att vara bra föräldrar. Till exempel ska det finnas förskola när föräldrarna arbetar.

Artikel 19: Du ska inte behöva vara med om våld hemma. Du ska få skydd om föräldrar och andra vuxna slår dig, är elaka eller tar dålig hand om dig. Det kan vara att dina föräldrar missbrukar alkohol eller narkotika eller utnyttjar dig sexuellt.

Artikel 20 och 21: Om du inte kan bo hemma hos din familj ska du få bo i en annan familj. Det bästa är om du får bo hos släktingar. Ibland kan ett barn adopteras av en familj i ett annat land. Myndigheter och domstolar som bestämmer var unga ska bo ska alltid tänka på de ungas bästa.

Artikel 22: Barn som är flyktingar ska få skydd och hjälp. Ett ensamt barn ska få hjälp att hitta sina föräldrar. Om det inte går ska barnet få hjälp av samhället, precis som andra barn som inte kan bo med sina föräldrar.

Artikel 23: Du som har en funktionsnedsättning har rätt till ett bra liv. Du ska kunna gå i skolan och vara med i samhället på andra sätt. Du och din familj ska få den hjälp ni behöver. Hjälpen ska vara gratis eller så billig att ni har råd med den.

Artikel 24: Sverige ska göra allt för att barn ska må bra. Du ska få vård om du blir sjuk. Mammor med små barn ska också få bra vård. Föräldrar ska få lära sig hur de ska ta hand om sitt barn.

Artikel 25: Om du har omhändertagits och inte bor hos dina föräldrar ska samhället se till att du får bra behandling.

Artikel 26 och 27: Barn har rätt till trygghet. Om dina föräldrar är fattiga, sjuka eller arbetslösa ska er familj få hjälp så att du har det bra. En förälder som inte bor med sitt barn ska också ta ansvar, till exempel betala för barnets mat eller kläder.

Artikel 28: Du har rätt att gå i skolan. Alla barn måste gå i grundskolan. Den ska vara gratis. Sverige ska se till att fler barn får gå i gymnasiet och annan högre utbildning som universitet och högskola.

Artikel 29: Varje barn ska i skolan få utvecklas så mycket det går och bli förberedd inför vuxenlivet. Du ska också lära dig om mänskliga rättigheter och att alla människor är lika mycket värda. Alla barn ska också lära sig att vara rädd om naturen.

Artikel 30: Handlar om barn som tillhör minoriteter eller ursprungsfolk. I Sverige finns barn som är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De har rätt till sitt språk, sin kultur och sin religion.

Artikel 31: Du har rätt till lek, vila och fritid. Alla barn har rätt att få göra saker som är roliga på fritiden. Det kan vara att idrotta eller lyssna på musik. Men du som är barn har också rätt att vila. Du har rätt att koppla av och få sova.

Artikel 32: Du ska skyddas från arbete som kan skada dig eller hindrar dig från att gå i skolan. Du får inte bli utnyttjad, till exempel att någon annan tjänar pengar på det du gör utan att du själv får betalt.

Artikel 33: Sverige har ansvar för att du skyddas mot droger, som narkotika och alkohol.

Artikel 34: Inga vuxna ska få tvinga dig till sex och du ska inte tvingas att sälja sex.

Artikel 35: Du får inte föras bort eller säljas för att jobba eller bo hos någon annan. Ditt land ska se till att det inte händer.

Artikel 36: Du har rätt till skydd mot alla former av utnyttjande som kan skada dig.

Artikel 37: Alla barn ska skyddas mot dödsstraff, livstids fängelse och tortyr. Tortyr är när någon plågar en annan person för att den ska berätta något.

Om du grips, fängslas eller blir instängd mot din vilja måste det vara en sista utväg och för en så kort tid som möjligt. Om du är med i en rättegång har du rätt till hjälp av en jurist, en vuxen som är expert på lagar. Om du hamnar i fängelse har du rätt att bli bra behandlad.

Artikel 38: Inga barn ska vara soldater.

Artikel 39: Barn som har blivit utnyttjade ska få hjälp så de kan må bra och leva ett vanligt liv. Det kan vara barn som har varit med om övergrepp, till exempel mobbning.

Artikel 40: Barn som är misstänkta för något brott ska bli bra behandlade och få en rättvis rättegång.

Artikel 41: Länderna får gärna göra mer än det som står i konventionen för att ge barnet rättigheter.

Artikel 42: Länderna lovar att se till att både barn och vuxna vet vilka regler som finns i barnkonventionen.

Artiklarna 43-54: Regler för hur länderna ska göra för att följa barnkonventionen.
Lättläst version av hela barnkonventionen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikel 1: Alla människor under 18 år är barn. Artikel 2: Reglerna i barnkonventionen gäller för alla barn. Alla barn är lika mycket värda. Inga barn får bli diskriminerade, det vill säga bli sämre behandlade. Det spelar ingen roll vilken färg du har på huden, om du är tjej, kille, eller identifierar dig som något annat.

# data[].attributes.body
"Barnkonventionen | Lyssna.nu"

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-program. Del 1 av 8 i serien Surfarna. Om klickbeten, vad ett klickbete är och hur man känner igen dem. För grundskolan, F-3.

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by Malin Bergdahl (@kooperativa_klassresan)

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by 🏫 Våra små klassrum (@vara.sma.klassrum)

# data[].attributes.attachment_link.description
Åsa sprider kunskap om högkänslighet och erbjuder kurser, coaching, workshops och föreläsningar inom ämnet. Åsa driver Sveriges största instagramkonto om högkänslighet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luften är fylld av förväntan, ett nytt läsår står för dörren. Möjlighet till utveckling och kunskap, möjlighet till utmaning och skapande av varje elevs bästa skola.
Här delar jag med mig av uppstartsmaterial. Glöm inte att använda det utifrån ett tydligt syfte, varför, hur och vad - nyckelorden.

Läs mer om mina uppstartstankar här: tankar
Material
Titt-ut-bok - om mig!
Att klippa, rita, skriva och limma - flera övningar i ett!
Syftet är att eleverna ska göra en presentation av sig själv som sedan kan sättas upp eller delges med kamraterna.
Det ger både dig om pedagog och kamraterna information om vilken unik person som är del i den stora gruppen.
A4i kartong viks först på mitten och därefter viks ytterkanterna mot mitten. Sidorna om "det bästa jag vet" sätts fast med pappersklämmor.

Material: tittutbok
Äntligen är du här!
Ett häfte med uppgifter för första dagarna.
Syftet är att skapa ett minne från de första dagarna men också syfte att samtala om känslor kring uppstart och förväntningar.

Material: antligen

Smartphone om mig
Klipp, klistra och svara på frågor om dig själv. Fint att sätta upp och få information om varandra.

Material: iphonesidor malliphonefront

Kloka ugglans frågetärning
Vad vet vi om varandra? Vi är del av något större, av en grupp.
Vad är du bra på? Vilken är din favoritfärg?
Låt eleverna slå tärningen och ställa frågor till varandra. Eleverna kan sitta i mindre grupper eller gå runt i klassrummet och fråga varandra.

Material: tarning

Mina känslor och mer om mig
Hur känns det att börja skolan? Eleverna får möjlighet att färglägga smileys om hur de känner första skoldagen. Detta ger pedagogerna värdefull information men också en möjlighet för eleverna att uttrycka sig med hjälp av olika nivåer. Finns även ett blad för att exempelvis stämma av elevernas känslor några dagar senare eller längre in på terminen. Här finns också ett arbetsblad med fem fakta om mig - vad vill jag att andra ska veta om mig? Använd gärna Venn-diagrammet där eleverna två och två kan samtala om vad de har för egenskaper eller annat som är lika samt vad som skiljer dem åt? Ett bra underlag för att skapa diskussioner med de lite äldre eleverna.

Material:
intresse
kansla_
kansla
femfakta jamforelse

Arbetsblad
Leta skolord, en svårare och en lättare variant:
hitta-orden hittaord_latt

Hitta bokstäverna i ditt namn:
ditt-namn

Hitta en kompis, eleverna går runt och skriver in kamraters namn på de rutor som stämmer
kompis

Följ oss på facebook och instagram - ta del av fortlöpande material, tips och diskussioner!
Just nu i vår facebookgrupp, en fantastisk tävling i samarbete med Toys "R" Us i Malmö, var med och vinn ett rastpaket!

# data[].attributes.attachment_link.description
Luften är fylld av förväntan, ett nytt läsår står för dörren. Möjlighet till utveckling och kunskap, möjlighet till utmaning och skapande av varje elevs bästa skola. Här delar jag med mig av uppstartsmaterial. Glöm inte att använda det utifrån ett tydligt syfte, varför, hur och vad - nyckelorden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Värdegrund diskussioner - uppgift i grupp efter Hannas mejl

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-program. Del 1 av 8 i serien Surfarna. Om klickbeten, vad ett klickbete är och hur man känner igen dem. För grundskolan, F-3.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här kan du ladda ner hela boken Livsviktiga snack som pdf.

Fyll i din e-postadress och få boken mejlad som pdf till dig:

Vill du ha ett ex av boken i brevlådan? Skicka ett mejl till bestallboken@suicidezero.se och ange ditt namn och din postadress.

Jobbar du i skolan, på myndighet eller i annan organisation och är intresserad av att beställa flera ex? Upp till fyra exemplar är det kostnadsfritt. Större beställningar kan göras mot självkostnadspris (10 kr per bok samt porto-/administrationsavgift). Mejla dina uppgifter till livsviktigasnack@suicidezero.se.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fyll i din e-postadress och få boken mejlad som pdf till dig: Vill du ha ett ex av boken i brevlådan? Skicka ett mejl till bestallboken@suicidezero.se och ange ditt namn och din postadress. Jobbar du i skolan, på myndighet eller i annan organisation och är intresserad av att beställa flera ex?

# data[].attributes.attachment_caption
Lek onstips: Känslobarometern - PDF Gratis nedladdning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 Lek onstips: Känslobarometern Inledning Är det elakt a skämta om en klasskompis? Blir man ledsen om någon skriver kons ga saker om en på nätet? Låt eleverna ta ställning ll olika scenarier och fundera på vad som känns jobbigt och inte. Genom övningen synliggörs a man kan tänka, tycka och känna olika och a det är lika vik gt a respektera varandra på nätet som i den övriga vardagen. Denna övning kan vara känslig a genomföra i vissa grupper. Särskilt om någon i klassen är utsa för det som beskrivs i de givna exemplen. Tips på hur du kan göra övningen mindre laddad hi ar du sist i upplägget. Sy e: Visa a man kan känna olika i en situa on och a människor kan reagera olika starkt på samma situa on. Ökad förståelse och respekt för andras känslor i olika situa oner. Förberedelser: Klipp ut känslokorten (kopieringsunderlag A) så a det nns llräckligt många för e kort per elev. Det är vik gt a era elever (cirka 5) får samma kort. Välj ut de känslokort som känns mest relevanta för gruppen. Skriv ut lapparna Jag blir jä eledsen och Jag blir inte ledsen alls (kopieringsunderlag B) och placera dem en bit ifrån varandra i klassrummet (an ngen på väggen eller på en ma a). Eleverna ska kunna lägga ut eller sä a upp sina känslokort mellan lapparna, så lägg dem inte för nära varandra. Tips: A samtala med elever kring känslor Generellt är det bra a använda öppna frågor när ni samtalar om barnens tankar kring övningen. Det är o a lä are a resonera och samtala kring ens tankar om e känsligt fenomen (i det här fallet känslor) än a konfronteras med a svara på varför man känner på något visst sä. A diskutera sina egna känslor kan lä upplevas som för personligt eller utlämnande. Exempelvis: Berä a hur du tänkte...?. E sä a göra övningen något mindre personlig är a neutralisera påståendena så a de inte utgår ifrån den enskilda elevens känsloupplevelse. Till exempel genom a byta ut lapparna Jag blir jä eledsen och Jag blir inte ledsen alls mot egna lappar där det står: Jä etaskigt och Inte taskigt alls. 1

2 Känslokort Händelserna nedan nns formgivna som känslokort i kompendiet för kopieringsunderlag. Det är dessa händelser som eleverna ska ta ställning ll i övningen. Känslokort 1, händelse: Någon har klo rat en stor näsa på dig på det gemensamma klassfotot utanför klassrummet. Känslokort 2, händelse: Någon pu ar dig precis när du går förbi, någon som du gillar jä emycket. Känslokort 3, händelse: En klasskompis skriver knäppa saker om dig på nätet så a alla kan se det. Känslokort 4, händelse: Någon tar en bild på dig när du byter om på gympan och skickar den ll era andra. Känslokort 5, händelse: Någon du känner lånar din mobil utan a fråga och du vågar inte säga ifrån. Känslokort 6, händelse: Någon skickar en läskig bild på en död människa ll dig via nätet. Gör så här: 1. Ge varje elev e kort och be dem a inte visa kortet för de andra. 2. Be eleverna läsa si kort tyst för sig själv. Fråga dem hur det skulle kännas om det som står på kortet skulle hända just dem. 3. Be dem a lägga ut korten på känslobarometern. 4. När alla kort har lagts ut kan ni vända dem. An ngen respek ve elev, eller a du som lärare gör det. 5. När korten sakta vänds, visar det sig a olika elever har lagt samma kort på olika ställen dvs. vi kan reagera olika på en speci k situa on. 6. Samtala kring resultatet. Skolan har e ansvar vid nätkränkningar Vi har nolltolerans mot kränkningar i skolan. Barn och elevombudet är tydlig med a skolan även bär e ansvar vid nätkränkningar om/när det nns en koppling ll skolans verksamhet (kopplingen kan exempelvis vara a barnen det gäller går i samma klass) även om den kränkande handlingen u örts kvälls d från en dator hemma. E led i det förebyggande arbetet mot kränkningar är a lärare och andra vuxna håller sig uppdaterade kring barnens internetvanor, e ersom det är en stor del av livet som lä blir osynligt för utomstående. 2

3 Känslokort 1: Någon har klottrat en stor näsa pådig på det gemensamma klassfototutanför klassrummet.- Känslokort 4: Någon tar en bild på dig när du byter ompå gympan och skickar den till flera andra.- Känslokort 2: Någon puttar dig precis när du går förbien person som du gillar jättemycket.- Känslokort 5: Någon du känner lånar din mobil utanatt fråga och du vågar inte säga ifrån.- Känslokort 3: En klasskompis skriver knäppa saker omdig på nätet så att alla kan se det.- Känslokort 6: Någon skickar en läskig bild på endöd människa till dig via nätet.- Känslokort 4: Någon skämtar om dig och alla skrattar.- dina rättigheter och skyldigheter online. 1

4 Jag blir jätteledsen dina rättigheter och skyldigheter online. 2

5 Jag blir inte ledsen alls dina rättigheter och skyldigheter online. 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Lek onstips: Känslobarometern - PDF Gratis nedladdning

# data[].attributes.attachment_link.description
1 Lek onstips: Känslobarometern Inledning Är det elakt a skämta om en klasskompis? Blir man ledsen om någon skriver kons ga saker om en på nätet? Låt eleverna ta ställning ll olika scenarier och fundera på vad som känns jobbigt och inte.