# data[].attributes.body
Saha kabeliaed oli olemas juba muinasajal. See on ümbritsetud pae- ja maakividest aiaga. Vanim rõngarist pärit 17. sajandist. Ainulaadne on paekivist hauatähis, mida kroonib ristmärgiga ketas.

# data[].attributes.body
Maardu mõis
* Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal
*Esmakordselt mainiti mõista 1397. aastal
* Ehitati barokkses stiilis 17. sajandi teisel poolel

# data[].attributes.body
Lagedi mõisa viinavabrik
* Ehitati 1889. aastal
*  Hoone põhikorrusel on 300 kohaga kontserdisaal, kahelööviline ristvõlvidega banketisaal ja krohvimata võlvidega jahimeeste saal
* Teisele korrusele tehti muuseum ja külalistetoad

# data[].attributes.body
1.Iru Linnamägi asub Tallinna idapiiril Pirita jõe äärsel neemikul.
2. On 15 meetri kõrgune küngas

# data[].attributes.body
Ajaveski
1. See on Hollandi tüüpi tuuleveski mis ehitati 19.sajandi lõpus
2. Veski töötas vaid paar-kümmend aastat ja põles seejärel tulekahjus.
3. 1980 varises osa lõunaseinast veskil kokku.

# data[].attributes.body
Saha kabel
* Asutati samal ajal kui Kanuti Gildi maja ja Pirista klooster
* Kabeli kaitsepühal on Püha Nikolas
*  Rahvapärimuse kohaselt on see isegi 50 aastat vanem Tallinna linnast ja asutatud piiskop Fulco poolt

# data[].attributes.body
Ohvrihiis ja Hiiemets asub Maardu mõisa juures. Mets on pime ja sünge. Vanasti viidi Hiiekivile ohvriandidena loomade verd, siseelundeid ja riideribasid. Viimastel aastatel on külaelanikud hiies talguid teinud.

# data[].attributes.body
1.Rebala muinsuskaitseala asub Jõelähtme vallas, jäädest Tallinnast 4 km ida poole.
2.Kaitseala on loodud 1987. aastal.
3. Muinsuskaitseala on kõige muistiserohkem piirkond Eestis.
4. Ainus  muinsuskaitseala Eestis.

# data[].attributes.body
Kostivere mõisa peahoone
1. Mõisal on olnud palju omanikke, kuid on kuulunud ka riigile.
2. Aastal 1716 liideti mõis Maardu mõisaga.
3. 1905 põletati mõisahoone mässuliste poolt maha

# data[].attributes.body
* Ohvrikivi- on ohverdamiseks kasutatud püha kivi, tihti ühe või mitme lohuga.
* Lohukivi- on kivi, milles on üks või mitu inimese poolt tehtud süvendit.
* Vao mõis-  oli rüütlimõis Väike- Maarja kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-  Virumaale Väike- Maarja valla territooriumile.
* Iru ämm- oli Iru mäel Pirita jõe lähedal seisnud piklik kivi, mida muiste asutati. Õige Iru ämm hävis 19. sajandi keskel hoolimatult jaanitule tegemisega.

# data[].attributes.body
Nehatu mõisa vesiveski koos keldriga kuulus 1394 aastal Saha mõisa alla. 1733. aastal osteti Nehatu Tallinna linnamõisaks. Tänapäeval on eravaldus kasutusel elamuna.

# data[].attributes.body
1. Lagedi mõisa viinavabrik ehitati 1889. aastal.
2. 1981-1983 rekonstrueeris tollane linnuvbanrik Lagedi mõisa viinavabriku kultuuri ja kontserdikeskuseks.
3. Vabrikus oli 300 kohaga kontserdisaal, banketisaal ja jahimeeste saal. Teisel korrusel asusid muuseum ja külalistetoad

# data[].attributes.body
Lagedi mõis
* Oli rüülimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal
*Kuulus Hans Wahtmeistrile
*1727. aastal sai sellest riigimõis
*Kuni 1758. aastani omandas mõisa Peter August Friedrich von Holstein-Beck

# data[].attributes.body
Kostivere mõis
1. Esmamainitud 1379.aastal
2.Peale põhjasõda oli Maardu ja Kostivere mõisal samad omanikud.
3. 1770-80 rajati arvuklt kõrvalhooneid

# data[].attributes.body
1. Maardu mõisa peahoones tegutses 1953. aastani Maardu algkool.
2. 1976 - 79 renoveeriti Maardu mõisa peahoone.
3. 1992. aastal omandas Maardu mõisa Eesti pank ning sinna rajati õppe-ja puhkekeskus.

# data[].attributes.body
1.Saha kabel asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas Saha külas
2. Kabeli kaitsepühak on Püha Nikolas
3. Pärimuse järgi püstitati kabel taanlase Nicol Tuwe poolt merehädast pääsemise eest seal varem asunud tamme asemele

# data[].attributes.body
1. Saha kabel asutati samal ajal kui Pirita klooster ja Kanuti gildid maja.
2. Saha kabeli kaitsepühak on Püha Nikolaus.
3. Saha kabeli restaureerimistöid tehti 1960. aastatel.

# data[].attributes.body
Lagedi mõisa viinavabrik on esmamainitud aastal 1397 ja seda on mitu korda ümber ehitatud. Mõisast on säilinud ka mõni muu kõrvalhoone. Hetkel seisab vinnavabriku hoone eravalduses tühjana.

# data[].attributes.body
Jõelähtme mõis
1. Esimesed teated mõisast pärinevad aastast 1482.
2. Mõisal on olnud palju omanikke. 1875 omastas mõsa Eesti päritolu Anton Valdmann.
3.Mõisa kohal on Vana-Narva maanteel säilinud maaliline, kitsas kolme avaga kivisild. (ehitatud 19.sajandil)