# data[].attributes.body
Vårt skriftsystem bygger på dette prinsippet. Det vil si at hver bokstav (hvert grafem) i prinsippet representerer en språklyd (et fonem) i talespråket.

# data[].attributes.body
Det vil si at en er bevisst at ord og setninger har en betydning, og at en kan snakke om hva ordene betyr uten samtidig å snakke om hva de refererer til.

# data[].attributes.body
Det vil sovet en er bevisst at ord blir satt sammen til større enheter som fraser og setninger, og at en kan snakke om disse enhetene.

# data[].attributes.body
Tekstskaping vil si at barna skaper en tekst sammen med en voksen, som skriver den ned mens barna følger skriveprosessen. Den voksne sier ordene like langsomt som de skrives, og barna oppfordres til å si ordene sammen med den voksne i takt med nedskrivningen. Slik blir språket synliggjort rett for øynene på barna.

# data[].attributes.body
Vil si at en voksen leser en tekst høyt sammen med barnet.

# data[].attributes.body
Da mener vi at barnet skriver enkelte ord som er lært utenat. Barnet har da dannet seg et visuelt bilde av ordet, som det greier å gjengi skriftlig. Dette bli også kalt logografisk skriving.

# data[].attributes.body
Vil si at en bevisst at en er bevisst at språket kan brukes til mange ulike formål, og hvordan det blir brukt i ulike situasjoner, og at en kan snakke om dette.

# data[].attributes.body
Barns tidligskriving i lek og dagligliv er en jeg-forankret skriving. Det vil si at motivasjonen for å skrive kommer fra det enkelte barnet sjøl. Barnet skriver fordi det oppnår noe sosialt eller personlig med det. De skriver i sitt eget tempo uten læringspress.

# data[].attributes.body
I dette siste stadiet behersker barnet de fleste rettskrivingsreglene og de øvrige konvensjonene som gjelder for korrekt skriftspråk. (Voksenstaving)

# data[].attributes.body
Det vil si at de sjøl prøver å uttale ordet så langsomt og overdrevent tydelig som de kan. Når barna prøver å holde hver enkelt lyd lenge i munnen før de uttaler den neste, og samtidig kjenner etter hvordan de beveger taleorganene, kan de lettere identifisere de enkelte lydene i ordet.

# data[].attributes.body
Tidligskriving er den betegnelsen som gjerne brukes om skriftlig ytringer som barn sjøl tar initiativet til i den første tiden etter at de har oppdaget skriftkoden.
Tidliglesing handler om at barna tar selv initiativ til å lese. De finner ut og utforsker skriftspråket på egenhånd.

# data[].attributes.body
Når barn lærer talespråket, har de ingen bevissthet om språket som fenomen. Det trenger de heller ikke. Når de derimot skal lære skriftspråk, trenger de metaspråklig bevissthet. For å bli en rask leser trenger det både en morfologisk bevissthet og en syntaktisk bevissthet. Morfologisk bevissthet er også viktig for at barnet skal lykkes med rettskriving.

# data[].attributes.body
Hører hjemme i det fonologiske systemet. Stavelse betyr "det som blir holdt sammen" og det som blir holdt sammen i stavelsen er språklyder. Språklydene før stavelseskjernen kalles "opptakt" og kjernen sammen med eventuelle lyder etter den kalles "rim"

# data[].attributes.body
Lesing = avkoding x forståelse.
Gangetegnet betyr at dersom en av faktorene er lik null, blir også produktet (lesingen) lik null. Det vil si at om noen reint teknisk klarer å avkode en skrevet tekst, men ikke forstår hva den handler om, har man ikke lest teksten.
Om noen klarer å forstå innholdet i en skrevet tekst feks ut ifra kontekst, men ikke behersker avkodingen, har se ikke lest teksten.
Altså kan formelen utvides til:

Lesing = motivasjon x avkoding x forståelse

# data[].attributes.body
Man er bevisst at ord består av stavelser og lyder (fonemer), og at en kan snakke om disse enhetene.

# data[].attributes.body
Handler om å ha en bevisshet om språket, og kunne snakke om språk på linje med alt annet en kan snakke om. En metaspråklig samtale er en samtale om språk. En kan ha metaspråklig bevisshet på ett eller flere aspekter ved språket:
* fonologisk bevisshet
* morfologisk bevisshet
* ordbevisshet
* syntaktisk bevissthet
* semtantisk bevisshet
* tekstbevissthet
* pragmatisk bevisshet

# data[].attributes.body
Er en viktig rolle i leserens arbeid med å forstå en tekst. Førforståelse er de forestillingene og forventningene vi har til innholdet før vi har lest teksten. For eksempel: forventer vi ord som konge, prinsesse og troll, når vi veit teksten er et eventyr.

# data[].attributes.body
En analyse er når vi bryter ned større helheter til mindre deler.

# data[].attributes.body
"Er ikke det samme som bokstav."
Et fonem kan uttrykkes ved hjelp av en bokstav eller ulike enkeltbokstaver.

# data[].attributes.body
Det barnets navn begynner på.

# data[].attributes.body
Andre stadiet i barns skriveutvikling. Barna utforsker hver enkelt bokstav ut ifra et ord, de blir kjent med den enkelte bokstaven i ordet.

# data[].attributes.body
Det er et av stadiene i lederutviklingen til barn. De flytter oppmerksomheten fra konteksten over til selve ordbildet. Det betyr at det kan "lese" enkelte ord også i andre kontekster enn det opphavlige.

# data[].attributes.body
Grafemer er lyden til bokstaven. Parallell til fonemet som er språklyder

# data[].attributes.body
Er en direkte vegen til lesing. Altså at leseren kan konsentrere seg fullt ut om innholdet under lesingen. Man vet allerede hva ordet betyr, sp det blir lagret i langtidsminnet.

# data[].attributes.body
Vil si at barnet skriver en bokstav for hver av de lydene det klarer å identifisere i de ordene det vil skrive.

# data[].attributes.body
Et grafen defineres som en skriftspråkelig parallell til fonemet, og kommer av det greske ordet «graphe» som betyr skrift. Den enkelte konkrete bokstaven kalles graf.

# data[].attributes.body
Vil si at en er bevisst hvordan setninger kan bindes sammen, og hvordan tekster er bygd opp, og at man kan snakke om dette.

# data[].attributes.body
Denne leseutviklingen kan deles i disse stadiene
- lesing av kontekst
- helordslesing
- fonologisk lesing
-ortografisk lesing

De to første av disse stadiene kommer før barnet har løst skriftkoden. Derfor kalles lesingen her for pseudolesing. De to siste kommer etter at koden er løst

# data[].attributes.body
Modalitet er et språkvitenskapelig begrep med relaterte betydninger, men ulik anvendelse innenfor logikk, semantikk og semiotikk

# data[].attributes.body
Det handler om at barna har forståelse for ordet og kan snakke om dem, ikke bare om hva de viser til. Du kan uttrykkssiden og innholdssiden av ordet, og en metaspråklig forståelse.

# data[].attributes.body
Lesing av kontekst vil si at barnet tolker konteksten og «leser» ut i fra den. Det kan for eksempel peke på en eske med lego og si at det står lego der, eller på melkekartongen og si at det står melk der

# data[].attributes.body
Innkoding
Betyr at informasjonen fra sansene blir overført til hjernen der det blir prosessert videre.