# data[].attributes.body
Neptūns ir viena no Saules sistēmas milzu planētām un astotā planēta no Saules.

Neptūns ir nosaukts romiešu jūras dieva Neptūna vārdā.

Neptūnam ir 14 pavadoņi. Tam ir arī vismaz 3 planetārie gredzeni.

Neptūna ekvatoriālais diametrs ir 49 528 km, tas ir 3,8 reizes lielāks nekā Zemei.

Neptūnam ir ļoti blīva atmosfēra, kas sastāv galvenokārt no ūdeņraža un hēlija. Temperatūra Neptūna atmosfēras augšējā slānī ir −215 °C

Neptūns pārvietojas ap Sauli pa gandrīz riņķveida orbītu, veicot vienu apriņķojumu vidēji 165 Zemes gadu laikā. Vienu apgriezienu ap savu asi tas veic 16 stundās un 6 minūtēs.

Neptūns bija 1. planēta, kas tika noteikta pēc matemātiskiem aprēķiniem.

Neptūna vēji ir 9 reizes spēcīgāki par Zemes vējiem.

# data[].attributes.body
Titāns ibio rio

# data[].attributes.headline
Nu parasti jau Venēru uzskata par sieviešu dzimuma planētu

# data[].attributes.subject
Nu parasti jau Venēru uzskata par sieviešu dzimuma planētu

# data[].attributes.body
URĀNS

# data[].attributes.body
Izlabotā prezentācija ( iepriekšējo nevar izdzēst lol )

# data[].attributes.body
Diametrs 120 536 km.
Vidējais attālums no Saules 1431 miljons km.
Attālums no centra līdz poliem ir 54 364 km, bet no centra līdz ekvatoram – 60 268 km.

# data[].attributes.body
Saturna ''diennakts'' ilgst  aptuveni 10 stundas un 45min , taču gads ir līdzīgs 29 Zemes gadiem.

# data[].attributes.body
„Cassini’’, kas  2017.gada 15.septembrī beidza savu 20  gadus ilgušo misiju. Jo Saturna atmosfēras blīvums pārtrauca zondes radiosignālu, bet pēc tam jau beidzoties zondei degviela,  tā sadalījās Saturna atmosfērā.

# data[].attributes.body
□      7 pavadoņi starp Saturna gredzeniem, tajā skaitā Dafni – nelielu pavadoni Kēlera plaisā, kura pievilkšanās spēks rada viļņojumu apkārtējos gredzenos.

□      uz Titāna atklāja šķidra metāna jūras, bet ne ūdens.

□      uz ledainā pavadoņa Enselādas atklāja pazemes sāļa ūdens okeāns.

# data[].attributes.body
Attālums no Saules: 778 500 000 km
Apozenijs (orbītas tālākais punkts)- 816 520 800 km (5,458104 AU)
Perizenijs (orbītas tuvākais punkts) -  740 573 600 km (4,9 50429 AU)
Ekvatoriālais rādiuss -  71,492 ± 4 km
Polārais rādiuss-  66,854 ± 10 km
Virsmas laukums-  6,21796×10¹⁰ km
Tilpums-  1,43128×10¹⁵ km
Masa- 1,8986×10²⁷ kg  (Jupiters ir 2,5 reizes masīvāks par visām pārējām Saules sistēmas planētām kopā ņemot)

# data[].attributes.body
"Voyager 1" 1980. gada 12.novembrī atrodoties tikai 124 000 km attālumā no planētas mākoņu virsmas, ar aparāta palīdzību  noteica Saturna gredzenu sarežģīto struktūru un pētīja Saturna un Titāna atmosfēras.

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Saturns_%28plan%C4%93ta%29

http://www.starspace.lv/lv/saules-sistema/saturns/

http://www.la.lv/visuma-zonde-cassini-beidz-misiju

https://solarsystem.nasa.gov/missions/cassini/overview/

https://lv.wikipedia.org/wiki/Voyager_1

D. Markota, E.Rusmane, G.Šustere „Ģeogrāfija. Enciklopēdija skolēniem”, Rīgā, Zvaigzne ABC, tulkojums latviešu valodā, 2016,13.lpp.

# data[].attributes.body
1. Kāpēc uz Saturna esošās gāzes ir šķidrā stāvoklī?

2. No kā sastāv Saturna raksturīgie gredzeni?

3. Kas atklāja 7 pavadoņus starp Saturna gredzeniem?

# data[].attributes.body
Diametrs - 3475 km
Attālums no Zemes - 384 400 km

# data[].attributes.body
Apriņķojuma periods - 27 dienas

# data[].attributes.body
Aprinķojuma periods-  4331,572 dienas (11,85920 gadi)
Vidējais aprinķošanas ātrums-  13,07 km/s

# data[].attributes.body
Attālums līdz saulei - 58milj.km.
Diametrs - 4 879km

# data[].attributes.body
Galileo Galilejs (pētījis Jupiteru, 1640. gadā atklājis arī 4 tā pavadoņus)

# data[].attributes.body
1969. gada 20. jūlijā Nīls Ārmstrongs bija pirmais cilvēks, kurš uzkāpa uz Mēness. Viņš un Aldrins staigāja pa Mēnesi 3 stundas. Viņi veica eksperimentus un savāca Mēness putekļus un akmeņus.

# data[].attributes.body
Rotācijas periods ap savu asi - 59 Zemes diennaktis
Aprinķošanas periods ap sauli - 88 Zemes dienaktis

# data[].attributes.body
Merkūru ir ļoti grūti izzināt, jo tas atrodas pārāk tuvu saulei, neviens cilvēks nekad nav bijis uz šīs planētas. Bet zondes bez cilvēkiem gan:
Mariner 10 - pirmā zonde, kas pētīja merkuru.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tā masa ir 318 reizes lielāka par Zemes masu, pēc diametra tas ir 11 reizes lielāks un tilpums ir aptuveni 1300 reizes lielāks nekā Zemei, kas to padara par lielāko planētu Saules sistēmā. Ja Jupiters būtu vēl aptuveni 10 reizes lielāks, tad tā dzīļu temperatūra būtu piemērota kodolu sintēzes procesiem.

# data[].attributes.body
MESSENGER - otrā un pagaidām pēdēja zonde, kura pētīja merkuru.

# data[].attributes.body
Retinātajā Mēness atmosfērā NASA zonde LADEE ir konstatējusi neona klātbūtni. LADEE NMS instrumenta mērījumi apstiprināja, ka Mēness ekzosfēra pārsvarā sastāv no hēlija, argona un neona. To daudzums atmosfērā mainās atkarībā no Mēness diennakts laika - argons maksimumu sasniedz ap saullēktu, neons ap plkst. 4 nakts stundās, bet hēlijs - plkst. 1 naktī.

# data[].attributes.body
Atrodas starp Marsu un Jupiteru.

Kopš 2006. gada klasificēta kā pundurplanēta.

Praktiski nav redzama ar neapbruņotu aci.

Nosaukta dievietes Cereras vārdā.

# data[].attributes.body
Džuzepe Piaci 1801. gada 1. janvārī.

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Merkurs_(plan%C4%93ta)
http://www.starspace.lv/lv/saules-sistema/merkurs/
https://www.nasa.gov/audience/forstudents/k-4/stories/nasa-knows/what-is-planet-mercury-k4.html

# data[].attributes.body
https://www.nasa.gov/audience/forstudents/k-4/stories/first-person-on-moon.html
http://www.starspace.lv/lv/zeme/meness/ladee-atrod-neonu-meness-atmosfera-18082015.html
https://en.wikipedia.org/wiki/Moon

# data[].attributes.body
1. Cik pavadoņu ir Jupiteram?
2. Kurš pirmais pētīja Jupiteru?
3. Kura gāze atmosfērā ir visvairāk?

# data[].attributes.body
1. Kura planēta pēc kārtas ir Merkurs, skaitot no Saules?
2. Merkurs ir lielākā vai mazākā planēta saules sistēmā?
3.kādēļ ir tik grūti izpētīt merkuru?

# data[].attributes.body
Vidējā virsmas temperatūra -105,15°C

Virsmas laukums 2 850 000 km²

Uzbūve - ieži veido kodolu, bet mantiju ūdens ledus un dažādu iežu maisījums.

Masa: 9,43 x 10kg (0,00015 Zemes masas).

Vidējais blīvums - 2,07 g/cm³

Diametrs - 952,40 km

Diennakts ilgst 9,07 stundas (0,37 dienas).

Apriņķojuma periods - 4,60 gadi (1679,67 dienas).

# data[].attributes.body
2015. gada 6. martā NASA starpplanētu zonde Dawn iegāja orbītā ap pundurplanētu. Dawn uzņemtajos attēlos redzams, ka Cereras virsmu izrobojuši triecienkrāteri. Zonde turpinās atrasties orbītā ap Cereru arī pēc misijas beigām.

# data[].attributes.body
http://solarviews.com/eng/neptune.htm
http://pluspng.com/png-74549.html
https://space-facts.com/wp-content/uploads/neptune-transparent.png
http://i.imgur.com/GCJRhiA.png

# data[].attributes.body
Attālums līdz saulei - 150 mil/km

Izmēri:

Vidējais rādiuss- 6 371,0 km

Ekvatoriālais rādiuss-  6 378,1 km

Polārais rādiuss-  6 356,8 km

Apkārtmērs- 40 075,02 km (ekvatoriālais)

40 007,86 km (pa meridiānu)

40 041,47 km (vidējais)

Virsmas laukums | 510 072 000 km²

Sauszeme- 148 940 000 km²

361 132 000 km² ūdeņi

Tilpums | 1,0832073×10¹² km³

Masa | 5,9736×10²⁴ kg

# data[].attributes.body
Apriņķošanas periods ap sauli- 365.24 Zemes diennaktis

Rotacijas periods ap savu asi- 1 diennakts

# data[].attributes.body
Mēs pētam, jo mēs te dzīvojam!
Ja citplanētieši eksistē gan jau ir mūs apciemojuši!

# data[].attributes.body
1.https://lv.wikipedia.org/wiki/Zeme#Citi_raksturlielumi
Saites no bildēm:
2.https://www.dailytelegraph.com.au/lifestyle/central-coast-ufo-group-funding-mystery-federal-minister-calls-for-urgent-review/news-story/ea0f4bae8466eededb8a295098033554
3.https://spoki.tvnet.lv/vesture/Fakti-par-musu-planetu-un-Saules-sistemu/731655

# data[].attributes.body
1. Vai Zemei ir pavadoņi?
2.Cik ilgi ilgst rotācijas periods ap savu asi?
3.Kāda ir vidējā gaisa temperatūra?

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Cerera

https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=1+Ceres

https://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/asteroidfact.html

https://www.nasa.gov/subject/6883/ceres/

https://ecotechnica.com.ua/kosmos/521-nasa-pokazalo-novoe-video-kraterov-na-tserere.html

# data[].attributes.body
1. Kurā gadā Cerera tika klasificēta kā pundurplanēta?

2. Kā sauc zondi, kas pēta pundurplanētu?

3. Kas atklāja Cereru?

# data[].attributes.body
Vidējais rādiuss |  6 051,8 ± 1,0 km
0,9499 Zemes
Attālums-  45 līdz 259 milj. km
Virsmas laukums |  4,60×10⁸ km²
0,902 Zemes
Tilpums |  9,38×10¹¹ km³
0,857 Zemes
Masa |  4,8685×10²⁴ kg
0,815 Zemes
Vidējais blīvums |  5,204 g/cm³

# data[].attributes.body
Venera apriņķo Sauli 224,65 Zemes dienās, bet apgriežas ap savu asi tikai 243 dienās. Venerai ir lēna rotācija atpakaļ (pulksteņa rādītāja virzienā), kas nozīmē, ka tā griežas no austrumiem uz rietumiem, nevis no rietumiem uz austrumiem, kā vairums citu lielāko planētu (Plutonam un Urānam arī ir rotācija atpakaļ, jo Urāna slīpums ir 97,68 grādi un tas gandrīz guļ uz orbītas plaknes). Nav zināms, kāpēc Venera rotē pretēji, viena no versijām ir, ka senos laikos Venerā ietriecies liels meteorīts.

# data[].attributes.body
Uz Venēras nav bijis neviens cilvēks, indīgās atmosfēras dēļ, taču ir bijušas palaistas 24 zondes un 8 no tām veiksmīgi pētījušas Venēru.

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Venera_(plan%C4%93ta)
https://pixabay.com/en/venus-surface-hot-heat-planet-11022/

# data[].attributes.body
Kura planēta no Saules ir Venēra?
Kāpēc Venēru ir tik grūti izpētīt?
Kāpēc Venēra rotē pretējā virzienā?

# data[].attributes.body
Afēlijs: 4,11 AU
Perihēlijs: 0,3302 AU
Lielā pusass (rādiuss): 2,2178 AU
Ekscentricitāte (orbītas izstiepums): 0,8471
Apriņķojuma periods: 3,3 gadi
Slīpums: 11,76°

# data[].attributes.body
1786 (2P/1786 B1)
1795 (2P/1795 V1)
1805 (2P/1805 U1)
1818 (2P/1818 W1)

# data[].attributes.body
Pjērs Mešēns - komētas atklājējs

# data[].attributes.body
Johann Franz Encke - viņa vārdā tika nosaukta komēta, jo tieši viņš izskaitļoja komētas orbītu.

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Enkes_kom%C4%93ta
https://en.wikipedia.org/wiki/Comet_Encke
http://o-kosmose.net/kometyi-solnechnoy-sistemyi/enke/
http://v-kosmose.com/kometyi-solnechnoy-sistemyi/enke/

# data[].attributes.body
1) Kas atklāja komētu?
2) Kāpēc komēta ir nosaukta Enkes vārdā, nevis atklājēja?
3) Pēc cik gadiem komēta atgriežas pie Saules?

# data[].attributes.body
Neptūna ekvatoriālais diametrs ir 49 528 km, tas ir 3,8 reizes lielāks nekā Zemei. Planētas vidējais attālums no Saules ir 30,1 AU, kas nozīmē, ka Neptūns atrodas teju 30 reizes tālāk no Saules nekā Zeme.

# data[].attributes.body
Neptūns pārvietojas ap Sauli pa gandrīz riņķveida orbītu, veicot vienu apriņķojumu vidēji 165 Zemes gadu laikā. Vienu apgriezienu ap savu asi tas veic 16 stundās un 6 minūtēs.

# data[].attributes.body
Vienīgā zonde kas ir pētijusi Neptūnu ir Voyager 2 , pašlaik nav ieplānota neviena misija lai turpinātu pētīt Neptūnu.

# data[].attributes.body
Diametrs 51 118 km
Masa  8.6810 × 1025  kg
Blīvums  1,27 g/cm³
Sastāvs ūdeņradis, metāns, hēlijs
Planētas tips ledus milzis
Attālums no Urāna līdz saulei
19,8 AU jeb 2,9 miljardi kilometru

Urānam ir 13 vāji redzemi gredzeni.
Vēja ātrums var sasniegt 900 km/h

# data[].attributes.body
Apriņķojuma periods  84,3 gadi
Vidējais apriņķošanas ātrums
6,81 km/s
Vienu apgriezienu ap savu asi tas veic 17 stundās un 14 minūtēs.

# data[].attributes.body
Oficiāli Urāns tika atklāts 1781. gada 13. martā.

Viljams Heršels - Urāna atklājējs

# data[].attributes.body
1986.gada 24. janvarī NASA's Voyager 2 veica pirmo un pagaidām vienīgo Urāna apmeklējumu.

# data[].attributes.body
https://solarsystem.nasa.gov/planets/uranus/in-depth/
https://www.jpl.nasa.gov/news/news.php?feature=2981
https://lv.wikipedia.org/wiki/Ur%C4%81ns_(plan%C4%93ta)

# data[].attributes.body
Cik dienās Urāns apriņķo sauli?
Vai Urānam ir cieta virsma?
Vai dzīvība ir sastopama uz Urāna?Izskaidro kāpēc?