# data[].attributes.body
umjetni poliamid (PA) - najlon, zupčanici, lančanici, u izradi odjeće

- žilavi, otporni na habanje, dobra klizna svojstva

u našem organizmu  važan je hormonski amid melatonin (njegovo stvaranje ovisi o količini dnevne svjetlosti)

# data[].attributes.body
krutine s visokim vrelištem

zboh polarnosti dobro topljivi u vodi

neutralni spojevi

# data[].attributes.body
karakteristične reakcije hidrolize u kiselom i bazičnom mediju

# data[].attributes.body
dobivanje primarnih amida: iz karboksilnih kiselina

# data[].attributes.body
derivati karboksilnih kis. u kojima je karbonilna skupina neposredno vezana na amino-skupinu

vrste: primarni, sekundrani i tercijarni amidi

# data[].attributes.body
7. BENZOJEVA KISELINA (benzenkarboksilna, C₇H₆O₂ )

najjednostavnija aromatska karboksilna kiselina

soli: benzoati

upotreba: natrijev benzoat dodaje se hrani kao konzervans

# data[].attributes.body
6. OKSALNA KISELINA (etanska dikiselina,C₂H₂O₄ )

bijela kristalna tvar

soli: oksalati

u prirodi: špinat, zelje , rabarbara, rajčia, grožđe,... - ako se jede u velikim količinama u urinu se stvara netopljivi kalcijev oksalat = bubrežni kamenac

# data[].attributes.body
5.MLIJEČNA KISELINA (2-hidroksipropionska, C₃H₆O₃)

dobivanje: u mišićima kod pojačane kontrakcije dolazi do nedostatka kisika zbog čega se pirogrožđana kis. pretvara u mliječnu

od nje potječe miris kiselog mlijeka

soli: laktati

# data[].attributes.body
4.BUTANSKA KISELINA (maslačna,C₄H₈O₂ )

dobivanje: kvarenje maslacem

nalazi se u znoju (od nje potječe neugodan miris)

# data[].attributes.body
3. PROPANSKA KISELINA (propionska, CH₃CH₂COOH)

dobivanje: fermentacijom mlijeka i kupusa

upotreba: prehrambena ind. (dodatak pri pečenju kruha i peciva te proizvodnji sira jer sprečava nastajanje plijesni - prirodni konzervans)

# data[].attributes.body
2. OCTENA KISELINA (etanska, CH₃COOH)

dobivanje: biokemijskom oksidacijom etanola (etanol nastaje alkoholnim vrenjem šećera iz voća),a veće količine dobivaju se iz metanola i CO

octena kis. dobivena industrijskim postupcima je 95%-tna

kristalizira na 17°C

izvrsno je otapalo, a koristi se u industriji boja, lijekova, plastičnih masa, itd.

# data[].attributes.body
1. MRAVLJA KISELINA (metanska, HCOOH)

jača od većine monokarboksilnih kiselina

jako redukcijsko sredstvo pa može reducirati Tollensov i Fehlingov reagens, a oksidira  do CO2   i H₂O

soli: formijati

dobivanje: oksidacijom metanala

zagrijavanjem mravlje kis. sa konc. sumpornom kis. dobiva se CO

u prirodi je ima u mravima, pčelama, gusjenicama i dlačicama koprive (male količine)

# data[].attributes.headline
VRSTE KISELINA, NJIHOVO DOBIVANJE I UPOTREBA

# data[].attributes.subject
VRSTE KISELINA, NJIHOVO DOBIVANJE I UPOTREBA

# data[].attributes.body
određena su karboksilnom skupinom

karakteristično svojstvo je kiselost

vodene otopine svih karboksilnih kiselina pokazuju kiselu reakciju; u vodi disociraju, pri čemu se povećava konc oksonijevih iona

kiseline u reakcijama s metalima ili bazičnim oksidima daju soli - karboksilati

# data[].attributes.body
agregacijska stanja ovise o relativnoj molekulskoj masi kiseline

one koje su manje relativne molekulse mase tekućine su oštra i neugodna mirisa

one čiji su lanci sastavljeni od 10 i više C-atoma su krutine slaba mirisa

dobro topljive u vodi

vrelište niže od vrelišta alkohola

# data[].attributes.body
esteri masnih kiselina i alkohola glicerola

spojevi bogati energijom

netopljivi u vodi

slabe polarnosti

ekstrahiraju se otapalima

glavni sastojci masnih stanica životinja i biljaka

masti sadrže nezasićene, a ulja zasićene i nezasićene masne kiseline

# data[].attributes.body
nastaju sintezom iz nafte

ne reagiraju s kiselinama ili solima teških metala

građa: slična građi sapuna, ali umjesto karbonilne skupine ima sulfonatnu ili sulfatnu skupinu, a može se opisati formulom R-SO3¯

Kako detergent pere?

na isti način kao i sapuni

pogodni su za pranje u mekanoj, tvrdoj i morskoj vodi

loša strane: zagađuju vodu i otrovni su za ribe

# data[].attributes.body
nastaju iz prirodnih spojeva

soli viših masnih kiselina

dobivaju se hidrolizom masti natrijevim ili kalijevim hidroksidom

natrijevi sapuni su tvrdi, a kalijevi mekani

građa: molekula sapuna ima dugačak ugljikovodični lanac koji čini hidrofobni dio i karboksilnu skupinu koja čini hidrofilni dio

Kako sapun pere?

njegov hirdofobni dio uđe u česticu masnoće, a hidrofilni dio ostane okrenut prema vodi

nastaju micele - hidrofilni dio okrenut je prema vodi, a hidrofobni je usmjereni prema središtu

najbolje pere u mekanoj vodi (malo otopljenih tvari)

# data[].attributes.body
aspirin - analgetik i antipiretik

nitroglicerin u medicini kao lijek kod stenokardije jer posjeduje svojstvo širenja žila

polietilentetraftalat (PET) koristi se za izradu jednokratne ambalaže

daju slatkastu aromu voću i eteričnim uljima

# data[].attributes.body
nitroglicerin je uljasta tekućine vrlo osjetljiva na udarac - razlaže se uz eksploziju

# data[].attributes.body
lakohlapljive tekućine, slabo topljive u vodi, ali dobro u organskim otapalima

niža vrelišta od polarnih alkohola, aldehida i karboksilnih kiselina zbog vodikovih veza

tekućine slatkastih aroma prisutne u sokovima, eteričnim uljima, itd.

# data[].attributes.body
nastaju esterifikacijom, tj. reakcijom karboksilnih kiselina i alkohola uz izdvajanje vode (u suprotnom se smjeru zbiva hidroliza estera pod određenim uvjetima)

mogu se dobiti i reakcijom alkohola s anorganskim kiselinama (sumporna i dušićna kis.)

# data[].attributes.body
najzastupljeniji derivati karboksilnih kiselina u prirodi

najznačajniji prirodni esteri su masti i ulja

mirisi voća i cvijeća potječu od estera

mirisi prehrambenih i kemijskih proizvoda sintetski su esteri