# data[].attributes.body
Virker som en ventil, der bringer blodet fra benene tilbage til hjertet ved at udnytte veneklapper og kroppens eget muskel arbejde.

# data[].attributes.body
Venerne er opbygget med veneklapper, som åbner sig, når musklen presser sig sammen. Dette gør, at blodet kan løbe opad. Herefter lukker veneklapperne igen og blodet kan derfor ikke løbe tilbage igen.

# data[].attributes.headline
Blodtryk (står godt beskrevet i bogen s. 83 og frem)

# data[].attributes.subject
Blodtryk (står godt beskrevet i bogen s. 83 og frem)

# data[].attributes.body
Blodets tryk har forskellige størrelse i de forskellige blodkar. Dette kan ses hvis der går hul på et blodkar. Er trykket i karret højt vil blodet komme ud gennem hullet i en lille stråle med høj fart. Er trykket lavet vil blodet sive langsomt ud af hullet.
Blodets tryk falder på vejen fra hjertet og gennem kredsløbet. Dermed er der højest tryk i arterierne og lavest i venerne.
Måling af blodtryk:
Her måler man blodtrykket i de store arterier.  fx. 120/70 mm Hg. Det første kaldes systolisk blodtryk (det største tal) det andet kaldes diastoliske blodtryk.
Systoliske blodtryk: Trykket lige efter ventrikelsystole. (mest blod i arterierne dermed det højeste tal).

I slutningen af diastolefasen kan man derfor måle arteriernes laveste tryk, det diastolske blodtryk.

# data[].attributes.body
Venstre forkammer indeholder det iltede blod. Blodet bliver pumpet ud i kroppen via arterier.

Arterierne forgrener sig til flere mindre blodkar - arterioler

# data[].attributes.body
Højre forkammer og Højre hjertekammer. Pumper det venøse blod til lungerne- Fra hulvenerne til hjertekamre til lungepulsåren til lungerne.
Venstre forkammer og Venstre hjertekammer. Modtager det iltrige blod fra lungerne gennem  venstre arterie. Blodet pumpes ud gennem aorta og forsyner koppen med arterielt blot.
Hjerteklapper mellem kamrene (funktion: at blodet strømmer i den rigtige retning)

# data[].attributes.body
Efter blodet har været i alle organer og celler kommer det ud i venolerne og vener, som nu har til opgave at få blodet tilbage til hjertet.

# data[].attributes.body
Hjerteklapperne åbner og lukker som ventiler, der sørger for at lede blodet gennem hjertet i den rigtige retning.

Hjertet er delt ind i to halvdele, højre og venstre halvdel. Begge halvdele er delt ind i et forkammer(atrium), hvor blodet kan løbe ind i hjertet og et hjertekammer(ventriculus), hvor blodet kan løbe ud af hjertet. Disse to kamre adskilles af hjerteklappe, der sørger for at blodet kun kan strømme fra forkammeret(atrium) til hjertekammer(ventriculus).

I den højre halvdel skilles forkammeret og hjertekammeret af en hjerteklap der kaldes for trikuspidalklappen.

I venstre halvdel skilles forkammeret og hjertekammeret af en hjerteklap der kaldes for bikuspidalklappen.

Disse to slags klapper består af nogle lange glade og tynde, men stærke binevævsflinger.
I den højre side, hvor trikuspidalklappen består klappen af tre flinger, hvor klappen bikuspidalklappen i den venstre side består af to flinger.

# data[].attributes.body
Ved normal, rolig respiration foregår inspirationen oftest ved hjælp af mellemgulvsmusklen.
Mellemgulvsmusklen er en tynd muskelplade, der adskiller brystkassen fra bughulen.
Mellemgulvsmusklen er hæftet fast hele vejen rundt langs den nedre kant af brystkassen (de ribben, der danner den nedre kant).

Den bliver presset op i brystkassehulen som to kupler af leveren, mavesækken og andre organer, der ligger lige under.
Lungerne, som sidder fast på mellemgulvsmusklen, trækkes med nedad, dvs. de bliver lidt længere. Dette øger deres rumfang og skaber undertrykket, som suger luft ned i lungerne. Når mellemgulvsmusklen flader ud, presser den på de organer, der ligger i bughulen.

# data[].attributes.body
I brysthulen er lungerne placeret. Lungerne er omsluttet af to hinder, hvor den ene sidder fast på lungerne og den anden på indersiden af brysthulens væg. Tilsammen hedder disse lungesækken, der kan følge brystkassens udvidelse og afslapning.
Lungerne er opbygget af mindre bronkier og munder ud i små luftsække, der kaldes alveoler. Alveolerne er omgivet af små kapillærer, hvor optagelsen af oxygen sker.

# data[].attributes.body
Centralt organ på størrelse med en knyttet hånd (300g)

2 halvdele (venstre/højre) med forkammer/hjertekammer

Pumpefunktion: Sørger for gennemstrømning til alle blodkar.

# data[].attributes.body
Den mængde blod der pumpes fra hver ventrikel hvert minut kaldes minutvolumen. Dette er et resultat af hvor mange gange hvor mange slag hjertet slår hvert minut. Antal hjerteslag i minuttet kaldes  hjertefrekvens eller puls. Pulsen kan bedst måles på håndled eller hals, hvor  arterier ligger tæt på hudens overflade.
For en voksen er det normalt, at have en hvilepuls omkring 65 slag pr. minut.

# data[].attributes.body
Luftrør: Det er et bindevævsrør som forbinder svælget og strubehovedet med vores lunger, som giver mulighed for passage af luft. Luftrøret er en forlængelse fra strubehovedet og fordeler sig i to bronkier.

Bronkier: De forgreninger som danner bronkietræet i lungerne. Det starter med hovedbronkierne der afslutter vores luftrør, og begynder venstre og højre lunge. Hver lunge modtager en bronkie hvor den sidder som en overlaps og underlapsbronkie på begge sider, hvor vi på højre lunge også har en mellemlapsbronkie. Forgreningerne af en bronkie bliver mindre og mindre indtil de når en diameter på ca. 1 mm. Herefter går de over i bronkiolerne.

# data[].attributes.body
Specielle muskelceller,  der har til formål at skabe elektriske impulser, der får hjertet til at trække sig sammen. Den styrer hvor hurtigt hjertet slår, og er placeret i hjertes højre forkammer.

# data[].attributes.body
For enden af hver bronkie sidder en samling alveoler.
Alveolerne sørger for en konstant udveksling/diffusion af oxygen og carbondioxid imellem blodbanen og lungerne. Udvekslingen sker gennem en meget tynd væg til blodårerne, som befinder sig i alveolevæggen.