# data[].attributes.body
29. oktober 1597 var de som var igjen av mannskapet tilbake på trygg jord i hjemlandet, uten suksess. De hadde brakt med seg kartene og skriv fra Barentsz' fra oppdagelsene i 1596, og kunne nå dele de nye kunnskapene om "oppdagelsesreisen".

Mannskapet møtte ikke på noen mennesker på noen av destinasjonene de var innom. Per i dag har de to øyene som danner Novaja Zemlja ca. 2400 innbyggere, hvor de fleste jobber innen sjøfarts-, fiske- eller oljeindustri. Bosettingen og slike yrker er følger av Barentsz oppdagelser hvor det senere ble oppdaget gode fiskeforhold og god geografisk plassering for havner, og i moderne tid oljeutvinning. Vi får også et tidlig innblikk i det Arktiske klimaet.

# data[].attributes.body
Mannskapet har nå gjennom et mirakel møtt på nederlandske handelsskip (13. juni) som skal at dem med hjem til Nederland. Willem Barentsz døde som følge av sykdom og utmattelse 20. juni 1597 i det værharde forholdene, etter overvintringen i 1596. Nordøstpassasjen var ikke funnet.

29. oktober 1597 var Barentsz' mannskap tilbake i Nederland. Den dramatiske overvintringen og tilbakereisen var i seg selv en sensasjon. Aldri før hadde europeere overvintret på så høye breddegrader som 76°N. Nesten tre hundre år senere, i 1871, fant den norske ishavsskipperen Elling Carlsen overvintringsstedet til Barentsz. En rekke gjenstander fra ekspedisjonen var godt bevart under et lag med is.

# data[].attributes.body
"J-j-jeg skriver nå med skjelvende hender, etter hardt arbeid og panisk løping fra påtrengende isbjørner at jeg og mannskapet nå er i land, og har bygget en hytte av skipstømmer og drivved. Det blir et mirakel om vi klarer å overvintre her, 76° nord!"

"Vi har hatt med nok rasjoneringer i løpet av turen, som har gått helt normalt frem til denne katastrofen. Det meste av rasjoneringer er reddet, men vi tviler fortsatt på overvintringen."

"Oppdatering: to av våre mannskap har nå dødd som følge av sykdom. Selv føler jeg meg ikke godt i behold, og ber Gud overvåke meg og mitt mannskap..."

# data[].attributes.body
August 1596 - "Vi har nå gjort et forsøk på å seile rund nordspissen av Novaja Zemlja, eller hvordan man nå sier det, men er sperret inne av is! Havisen har senere ødelagt og knust skipet, så mannskapet må evakuere til land og det fort! Jeg kjenner ikke fingrene mine, potverdorie! (goshdarnit)"

# data[].attributes.body
17. juni, en uke etter oppdagelsen av Bjørnøya, blir Spitsbergen oppdaget, og har fått sitt navn som følge av Barentsz beskrivelse av landmassene som "ikke annet enn fjell og spisse berg". Spitsbergen ble også på denne tiden hevdet av Barentsz å henge sammen med Grønland, og dette oppfatningen fulgte de fleste. Videre, grunnet uenigheter om reiseruten reiste de tilbake til Bjørnøya, der de to skipene i ekspedisjonen skilte lag. Barentsz og hans mannskap hadde nå kursen nordover mot Novaja Zemlja.

# data[].attributes.location_name
Bear Island, Bjørnøya, Svalbard og Jan Mayen

# data[].attributes.body
10. juni blir "Beeren Eyland" oppdaget under reisen, og har fått sitt navn som følge av mannskapets harde kamp mot en isbjørn i sjøen.

# data[].attributes.body
Etter to tidligere, mislykkede forsøk (1594 og 1595) hvor ferden har blitt stoppet av is i Karahavet legger nå Willem Barentsz nå ut på sin tredje, og siste reise (mai 1596) i håpet om å finne den beryktede Nordøstpassasjen; en handelsvei på nordsiden av Europa som skal knytte verdensdelene tettere sammen. Denne passasjen er etterlengtet fordi Portugal og Spania kontrollerer sjøveiene sør til Asia. Barentsz er nå ekspedisjonsleder og navigatør på Heemskercks skip, ett av to skip med rute rett nord.

# data[].attributes.headline
Datidens mektigste sjøfartsnasjon i Europa + Drivkrefter og kulturmøter

# data[].attributes.subject
Datidens mektigste sjøfartsnasjon i Europa + Drivkrefter og kulturmøter

# data[].attributes.body
Nederland har nå hatt en rask økonomisk vekst som følge av sin store virksomhet innen handel og sjøfart og er nå ledende innen skipsteknologi, sjømannskap og geografi. Aktive myndigheter og et rikt handelsborgerskap gjorde det mulig å utruste ekspedisjoner over hele verden og finne nye markeder og muligheter. Ekspedisjonsleder og navigatør Willem Barentsz grep denne muligheten og ville realisere drømmen om Nordøstpassasjen.

Europeernes ønske om å finne nye verdier i form av gull, sølv og andre edle metaller. I tillegg ville europeerne finne sjøveien til Asia, der det fantes varer som krydder og silke, som kunne selges for store summer i Europa.

Forbedringer i navigasjonsmetoder og skipsteknologi gjorde det tryggere å seile i fremmede farvann, og dermed kunne europeiske oppdagelsesreisende legge ut på lange sjøreise.

Europa - knutepunkt: utvekslet matvarer og andre varer, dyr, planter, ideer og sykdommer mellom kontinentene. Utvekslingen gav store konsekvenser på kort og lang sikt.

Selv om europeerne var de som tok initiativet til kontakt med andre kontinenter, og som også var sentrum for det globale nettverket, er det viktig å presisere at befolkningen på de andre kontinentene ikke var passive. Det var ikke europeerne alene som satte premissene for utviklingen. Samfunnene de møtte, valgte selv hvordan de skulle møte europeerne. Historien om den europeiske ekspansjonen er derfor historien om kulturmøter, og hvordan de kan foregå på ulike måter, med svært ulike ringvirkninger.