# data[].attributes.headline
1877 – פקודת העיריות בתקופת השלטון העות'מאני במדינת ישראל – ביזור.

# data[].attributes.subject
1877 – פקודת העיריות בתקופת השלטון העות'מאני במדינת ישראל – ביזור.

# data[].attributes.body
השלטון המקומי התפתח תחת השלטון העות'מאני ונתן חופש ועצמאות לקהילות הדתיות והעדתיות.

הרשויות המקומיות החלו לבסס אוטונומיה בניהול ענייניהן והן נהפכו למוקד כוח פוליטי חשוב ואף נפרד ממוקדי הכוח העיקריים של היישוב.

# data[].attributes.headline
1922 – שלטון המנדט הבריטי במדינת ישראל – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1922 – שלטון המנדט הבריטי במדינת ישראל – ריכוז. 

# data[].attributes.body
שלטון זה אימץ את חוק העיריות העות'מאני (1877), אך במשך הכניס בו תיקונים שנתנו סמכויות למושלי המחוזות: הקצאת תקציבים, פיקוח פוליטי, אישור מינויים ועוד.

למושל המחוז היו סמכויות רבות ואף הוא שימש כיושב ראש הוועדה המחוזית, בכדי לפקח על ההתיישבות היהודית.

# data[].attributes.headline
1926 – שיטת הבחירות בראש ובמועצת הרשות – ביזור.  

# data[].attributes.subject
1926 – שיטת הבחירות בראש ובמועצת הרשות – ביזור.  

# data[].attributes.body
בשנה זו נקבע כי מועצת הראשות תבחר בבחירות כלליות ולא בידי המושל ואילו ראש הרשות ימונה ע"י הנציב העליון מקרב חברי המועצה.

שיטת בחירות זו יוצרת לראש הרשות תלות במועצה, אך היא מאפשרת לרשות לפעול במידה מסוימת באופן עצמאי.

# data[].attributes.headline
1934 – המנדט הבריטי - חקיקת פקודת העיריות – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1934 – המנדט הבריטי - חקיקת פקודת העיריות – ריכוז. 

# data[].attributes.body
חקיקה זו קבעה לראשונה את חלוקת האחריות בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי.

אומנם לראשונה ישנה חלוקת אחריות, אך הסמכויות שניתנו למושלי המחוזות מצביעות עבורנו על ריכוזיות.

# data[].attributes.headline
1948 – תפקידו של השלטון המקומי (מועצות אזוריות) בהקמת המדינה – ריכוז.

# data[].attributes.subject
1948 – תפקידו של השלטון המקומי (מועצות אזוריות) בהקמת המדינה – ריכוז.

# data[].attributes.body
המדינה עודדה הקמה של מועצות אזוריות ולאור זיקתה של מפלגת השלטון להתיישבות, היא הפקידה בידיהם שליטה על כ – 80% מהקרקע שבהם חיו כ – 10% תושבים.

תפקידן של המועצות האזוריות היה פאסיבי לחלוטין, כלומר הן שימשו כזרוע של המדינה בכדי לממש את מדיניות ההתיישבות.

# data[].attributes.headline
1948 – תפקידו של השלטון המרכזי (עיריות) בהקמת המדינה – ריכוז.

# data[].attributes.subject
1948 – תפקידו של השלטון המרכזי (עיריות) בהקמת המדינה – ריכוז.

# data[].attributes.body
ערי הפיתוח הוקמו בתוך המועצות וקיבלו מעמד מוניציפלי, אך ללא מאגר קרקעות.

המדינה קבעה למשל איפה יהיו שיכוני העולים ומה יהיה גודלם ולשלטון המקומי לא היה שיקול דעת בעניין זה ובתחומים נוספים.

# data[].attributes.headline
1958 – חקיקת צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות) – ריכוז.

# data[].attributes.subject
1958 – חקיקת צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות) – ריכוז.

# data[].attributes.body
הכנסת הכניסה שינויים בפקודה זו וקבעה כללים חופפים לפעולת המועצות המקומיות, בכדי להסדיר את פעילותן של המועצות האזוריות.

צו המועצות האזוריות הותאם בעיקרו לשינויים שחלו בפקודת העיריות, אומנם ההבדל ביניהם הינו גודל האוכלוסייה בכל רשות אך הן דומות במהותן.

# data[].attributes.headline
1961 – חוק למניעת מפגעים – ביזור.

# data[].attributes.subject
1961 – חוק למניעת מפגעים – ביזור.

# data[].attributes.body
חוק שקבע הוראות שונות המגבילות את יכולת האנשים לגרום לרעש וריח אשר יפריעו לאנשים אחרים.

חוק זה מראה שהמדינה אפשרה לשלטון המקומי מידה מסוימת של עצמאות הבאה לידי ביטוי ביכולת שלו לחוקק חקיקת משנה, דהיינו חוקי עזר.

# data[].attributes.headline
1964 – נוסח חדש של פקודת העיריות שנחקק ע"י הכנסת – ריכוז.

# data[].attributes.subject
1964 – נוסח חדש של פקודת העיריות שנחקק ע"י הכנסת – ריכוז.

# data[].attributes.body
הכנסת אימצה את פקודת העיריות של המנדט הבריטי והכניסה בו תיקונים ובשנה זו פורסם נוסח חדש.

השלטון המקומי עדיין תלוי בשלטון המרכזי, משום ששר הפנים תפס את מקומו של הנציב העליון ואילו הממונים על המחוזות החליפו את המושלים המחוזיים.

# data[].attributes.headline
1975 – חוק הבחירה הישירה – חוק הרשויות המקומיות – ביזור. 

# data[].attributes.subject
1975 – חוק הבחירה הישירה – חוק הרשויות המקומיות – ביזור. 

# data[].attributes.body
חוק זה קבע כי ראש הרשות (בערים ובמועצות המקומיות) ייבחר ע"י תושבי הרשות בבחירה ישירה ואילו המועצה תמשיך להיבחר בשיטה היחסית.

המניע לחקיקה היה השאיפה להרחיב את סמכות ראש הרשות, תוך צמצום התלות שלו בחברי המועצה.

# data[].attributes.headline
1976 – מינוי וועדת זנבר – ביזור. 

# data[].attributes.subject
1976 – מינוי וועדת זנבר – ביזור. 

# data[].attributes.body
וועדה זו התכנסה בכדי להציע רפורמה בסוגיית היחסים בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי.

עצם המינוי של ועדה זו ונוספות, מראה כי סוגיית מעמדו של השלטון המקומי העסיקה את המערכת הפוליטית.

# data[].attributes.headline
1978 – שיטת הבחירות המפלגתית אשר הייתה נהוגה עד לשנה זו – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1978 – שיטת הבחירות המפלגתית אשר הייתה נהוגה עד לשנה זו – ריכוז. 

# data[].attributes.body
המצביעים בחרו ברשימת מועצה באמצעות פתק אחד ואילו ראש המועצה נבחר ע"י רוב חברי המועצה.

שיטה זו חיזקה את השלטון המרכזי, משום שרוב הרשימות היו מפלגות ששלטו עליהן, למשל הם החליטו מי יעמוד בראש הסיעה ויהיה מועמד לראש הרשות.

# data[].attributes.headline
1978 – הבחירות לרשויות המקומיות נערכו לראשונה בשיטה החדשה – ביזור.

# data[].attributes.subject
1978 – הבחירות לרשויות המקומיות נערכו לראשונה בשיטה החדשה – ביזור.

# data[].attributes.body
ראש הרשות אינו זקוק עוד לסיעות בכדי להיבחר, תלותו בהן הייתה מוגבלת ביחס לזו שהייתה לפני החקיקה.

החוק צמצם את תלות ראש הרשות בסיעות המקומיות, דהיינו במפלגות הארציות ששלטו באותן שנים בסניפים המקומיים.

# data[].attributes.headline
1981 – וועדת זנבר – הגשת המלצות – ביזור. 

# data[].attributes.subject
1981 – וועדת זנבר – הגשת המלצות – ביזור. 

# data[].attributes.body
המלצותיה היו על ביצוע תוכנית יסודית ומקיפה שתפקידה לחזק את השלטון המקומי.

ועדה זו המליצה בין היתר על הרחבת סמכויות השלטון המקומי, תוך צמצום מעורבות השלטון המרכזי.

# data[].attributes.headline
1985 – אישור המלצות וועדת זנבר ע"י הממשלה – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1985 – אישור המלצות וועדת זנבר ע"י הממשלה – ריכוז. 

# data[].attributes.body
הממשלה אישרה את המלצות וועדת זנבר, אך רובן לא יושמו.

הממשלה לא אישרה את המלצות אלה, משום שהיא מעוניינת שהשלטון המקומי ימשיך להיות תלוי בה.

# data[].attributes.headline
1985 – תוכנית לייצוב המשק ע"י הממשלה בכדי להילחם באינפלציה – ריכוז.

# data[].attributes.subject
1985 – תוכנית לייצוב המשק ע"י הממשלה בכדי להילחם באינפלציה – ריכוז.

# data[].attributes.body
עד לשנה זו הוסמכו הרשויות לקבוע את שיעור הארנונה וכאשר הוא הגיע לשיא, החליט המחוקק על חקיקת "הוראות ההקפאה" בכדי שתעריפי הארנונה יוקפאו.

חוק זה מגביל את סמכויותיהן של הרשויות המקומיות בקביעת תעריפי הארנונה של תושביהן.

# data[].attributes.headline
1985 – חוק יסודות התקציב – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1985 – חוק יסודות התקציב – ריכוז. 

# data[].attributes.body
חוק שבמסגרתו נאסר על הרשויות להעסיק עובדים בשכר שחורג מהמסגרת שהמדינה אישרה ואף מאשר לשר הפנים לפטר עובד או להפחית משכרו במצב של חריגה.

חוק זה ביטל בעניין זה את סמכותן של הרשויות אשר נתמכות ומתוקצבות על ידי המדינה.

# data[].attributes.headline
1986 – הגבלת הרשויות המקומיות בקביעת תעריפי הארנונה ע"י המחוקק - ריכוז.

# data[].attributes.subject
1986 – הגבלת הרשויות המקומיות בקביעת תעריפי הארנונה ע"י המחוקק - ריכוז.

# data[].attributes.body
במסגרת התוכנית לייצוב המשק, משנה זו ואילך, החליט המחוקק להגביל את הסמכות של הרשויות המקומיות בקביעת תעריפי הארנונה.

עד לאותה חקיקה לרשויות המקומיות הייתה עצמאות בתחום זה והן יכלו בין היתר להתאים את תעריפי הארנונה לצורכיהן ולרמה החברתית כלכלית של תושביהן.

# data[].attributes.headline
1990 ואילך – חקיקת חוקי עזר ע"י הרשויות בתמיכת משרד הפנים – ביזור. 

# data[].attributes.subject
1990 ואילך – חקיקת חוקי עזר ע"י הרשויות בתמיכת משרד הפנים – ביזור. 

# data[].attributes.body
צמצום השתתפות המדינה אשר הביאה לגידול בהכנסות העצמאיות עודד את הרשויות לרענן את מקורות הכנסתן.

חוקים אלה אפשרו לרשויות להגדיל את מקורות הכנסתן ואף עודדו את העיסוק שלהן בפיתוח כלכלי ובהרחבה של אזורי מגורים ותעסוקה.

# data[].attributes.headline
1992 – המדינה הקימה וועדה בראשות פרופ' יצחק סוארי – ביזור.

# data[].attributes.subject
1992 – המדינה הקימה וועדה בראשות פרופ' יצחק סוארי – ביזור.

# data[].attributes.body
וועדה זו קבעה קריטריונים אחידים להקצאת מענק הניתן ע"י המדינה לרשויות בשביל איזון תקציבן.

באמצעות הענקת מעניקים לרשויות בהתאם לקריטריונים הן יכולות לאזן את תקציבן ולתת לתושביהן רמת חיים טובה יותר.

# data[].attributes.headline
1992 – חוק ההסדרים – ביטול הסדר "הכנסות מועברות" (1987) ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1992 – חוק ההסדרים – ביטול הסדר "הכנסות מועברות" (1987) ריכוז. 

# data[].attributes.body
המדינה ביטלה את ההסדר שעל פיו העבירה לרשויות המקומיות חלק מן ההכנסות הנובעות ממיסים ומאגרות.

ביטול הכנסה זה, אשר הינו אוטונומי בחלקו מגבירה את תלות הרשויות המקומיות בממשלה.

# data[].attributes.headline
1993 – חוק ההסדרים במשק המדינה – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1993 – חוק ההסדרים במשק המדינה – ריכוז. 

# data[].attributes.body
במסגרת חוק זה בוטלה סמכותן של הרשויות בקביעת שיעורי ארנונה, סיווג נכסים, הנחות לתושבים.

הרשויות המקומיות זכו לאוטונומיה בתחומים אלה עד לאותה שנה, אך לראשונה המחוקק קבע כי שר האוצר ושר הפנים יקבעו את התעריפים.

# data[].attributes.headline
1994 – "נוסחת סוארי" נכנסה לתוקף – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
1994 – "נוסחת סוארי" נכנסה לתוקף – ריכוז. 

# data[].attributes.body
מענק האיזון חושב באמצעות נוסחה, אך נטען כי קיימות בה הטיות לרעת הרשויות המקומיות המוחלשות. כמו כן, היא אינה מתקיימת במלואה בשל חוסר תקציב.

נוסחה זו רק העמיקה את האי שוויון ולכן היא מחזקת את התלות של השלטון המקומי בשלטון המרכזי.

# data[].attributes.headline
1994 – האגף לביקורות ברשויות המקומיות במשרד הפנים – ריכוז.

# data[].attributes.subject
1994 – האגף לביקורות ברשויות המקומיות במשרד הפנים – ריכוז.

# data[].attributes.body
אגף זה מחייב את הרשויות בהגשת דוח כספי ואף מפעיל רואי חשבון שעליהם לערוך ביקורת שנתית על תקציבי הרשויות.

הפעלת אגף מסוג זה מהדק את הפיקוח התקציבי ומצמצם את העצמאות של השלטון המקומי בתחום הכספי.

# data[].attributes.headline
1995 – תיקון 43 לחוק התכנון והבנייה – ביזור. 

# data[].attributes.subject
1995 – תיקון 43 לחוק התכנון והבנייה – ביזור. 

# data[].attributes.body
תיקון זה נועד לפזר סמכויות לוועדות המקומיות והעניק להן את הסמכות לאשר תוכניות בניין ערים.

תיקון זה הרחיב באופן משמעותי את מרחב התכנון של הרשות המקומית, תוך הפחתת הפיקוח של הוועדות המחוזיות.

# data[].attributes.headline
1999 – "פורום ה – 15" – פורום המאגד את העיריות החזקות בישראל – ביזור.

# data[].attributes.subject
1999 – "פורום ה – 15" – פורום המאגד את העיריות החזקות בישראל – ביזור.

# data[].attributes.body
פורום המאגד רשויות שאינן מקבלות מענקי איזון או מענקי פיתוח ממשלתיים,  כדי לקדם תחומים משותפים.

בין התחומים שהפורום דן בהם ניתן למצוא קידום של ביזור סמכויות בתחומי החינוך, שיטור, פיקוח עירוני ועוד.

# data[].attributes.headline
2000 – "ייעוד כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך" – ריכוז.

# data[].attributes.subject
2000 – "ייעוד כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך" – ריכוז.

# data[].attributes.body
חוק אשר קבע כי רשות מקומית תנהל את כספי ההקצבות שהיא מקבלת עבור חינוך בחשבון בנק נפרד.

חוק זה נועד כדי שהרשות המקומית לא תעשה שימוש בתקציב זה למטרות אחרות, אך במקביל היה נדבך נוסף שהגביל את הרשויות להתנהל עצמאית בתחום התקציבי.

# data[].attributes.headline
2001 – משבר פיסקלי בחלק ניכר מהרשויות – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
2001 – משבר פיסקלי בחלק ניכר מהרשויות – ריכוז. 

# data[].attributes.body
בעקבות צעדי הריסון חלק גדול מהרשויות נקלעו למשבר פיסקלי ואף כמעט לפשיטת רגל.

כאמור, בעקבות הפיקוח ההדוק על הרשויות ואף צמצום עצמאותן בתחום התקציב הן נקלעו למשבר פיסקלי מה שמחזק את התלות שלהן בשלטון המרכזי.

# data[].attributes.headline
2002 – שילוט עירוני – קביעת בג"ץ – ביזור. 

# data[].attributes.subject
2002 – שילוט עירוני – קביעת בג"ץ – ביזור. 

# data[].attributes.body
בג"ץ נדרש לעסוק בסוגיית הכיתוב בשילוט העירוני ואף קבע כי יש להוסיף כיתוב בערבית לשילוט ובפרט במקומות בהם יש אוכלוסייה ניכרת של דוברי ערבית.

בפסיקה זו ניתן לראות כי ניהול ערים מעורבות, מגביר את משקלה של הרשות המקומית בכדי לאפשר חיים משותפים.

# data[].attributes.headline
2003 – איחוד רשויות – ריכוז.

# data[].attributes.subject
2003 – איחוד רשויות – ריכוז.

# data[].attributes.body
בשנה זו אוחדו באמצעות חקיקה 23 רשויות ל – 11 רשויות, הרעיון העומד מאחורי זה הינו יעילות כלכלית.

הרשות המחוקקת והמבצעת רשאיות לבטל רשויות מקומיות כרצונן, משום שבמדינת ישראל לא קיימת הכרה חוקתית בשלטון המקומי.

# data[].attributes.headline
2004 – חוק המדיניות הכלכלית – תיקון פקודת  העיריות – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
2004 – חוק המדיניות הכלכלית – תיקון פקודת  העיריות – ריכוז. 

# data[].attributes.body
חוק זה הסמיך את שר הפנים למנות לרשות גובה ממונה, במידה והרשות לא עומדת בתנאי הגבייה בהתאם לחוק.

חוק זה מחזק את סמכות שר הפנים ואת הפיקוח על הרשות המקומית ואף שולל ממנה סמכויות בתחום הגבייה.

# data[].attributes.headline
2004 – חוק ההסדרים – מינוי חשב מלווה – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
2004 – חוק ההסדרים – מינוי חשב מלווה – ריכוז. 

# data[].attributes.body
במקרים בהם גרעון הרשות גבוה או שאינה מנהלת את הכספים כראוי, שר הפנים רשאי למנות לה חשב מלווה.

חוק זה מצמצם את סמכותם התקציבית של הנבחרים ומורה להם לחלוק אותה עם פקיד הממונה בידי הממשלה.

# data[].attributes.body
במידה והגרעון ברשות הגיע לשיעור מסוים מהתקציב או איחרה את מועד אישורו, מחויב שר הפנים למנות ועדה למילוי תפקיד ראש הרשות והמועצה.

באמצעות חוק זה מופקעות באופן מלא סמכויות הנבחרים המקומיים.

# data[].attributes.headline
2004 – "חוק החזיר" – פסיקת בג"ץ – ביזור.

# data[].attributes.subject
2004 – "חוק החזיר" – פסיקת בג"ץ – ביזור.

# data[].attributes.body
חוק זה עסק בעניין מכירת חזיר, לאחר מאבקים מקומיים הוגשה עתירה לבג"ץ בעניין שפסק כי לרשויות יש משקל רב בקביעת כללים שיאפשרו מכירה בנפרד בהתאם לאוכלוסייתן.

מאבקים אלה העניקו לרשויות תפקיד של מפשרות, מתווכות ומסדירות ובפסיקת בג"ץ ניתן לראות כי המשפט מכיר בכך.

# data[].attributes.headline
2006 – תוכנית הבראה ברשויות המקומיות – ריכוז. 

# data[].attributes.subject
2006 – תוכנית הבראה ברשויות המקומיות – ריכוז. 

# data[].attributes.body
יותר ממחצית מהרשויות נדרשו בתוכנית הבראה המלווה בפיקוח הדוק של משרד הפנים.

על הרשות לצמצם את הוצאותיה, על מנת שהממשלה תזרים לה תקציבים המועברים אליה לפי קצב התקדמותה.

# data[].attributes.headline
2020 – שר הפנים מעוניין לקדם מהפכה במבנה השלטון בישראל – ביזור.

# data[].attributes.subject
2020 – שר הפנים מעוניין לקדם מהפכה במבנה השלטון בישראל – ביזור.

# data[].attributes.body
מטרת העל של מהפכה זו היא ליצור רובד שלטוני חדש והינו שלטון אזורי שיהיה כפוף לממשלה ומעל לרשויות המקומיות.

מהפכה במבנה השלטוני תחזק את הרשויות המקומיות בכך שהיא תיצור ביזור בסמכויות הממשלה לרשויות המקומיות בתחומים כמו: תחבורה, חינוך, מים ועוד.