# data[].attributes.headline
År 1131 – Valdemar den store bliver født, danskernes fremtidige konge. 

# data[].attributes.subject
År 1131 – Valdemar den store bliver født, danskernes fremtidige konge. 

# data[].attributes.body
Valdemar kommer til verdenen i en tid, hvor Danmark er præget af hævn og krig og hvor ingen kan vide sig sikker, heller ikke en konge. Dagen Valdemar bliver født, skal være starten på en helt ny epoke. Da Valdemar bliver født, findes der ingen love og regler i Danmark og en uge inden Valdemar bliver født, bliver hans far Knud Lavard myrdet i et blodigt opgør om magten af Danmark. Mordet på Knud Lavard er startskuddet til en ny borgerkrig.

# data[].attributes.headline
År 1130’erne - Stormanden Asser Rig tager Valdemar til sig, og her vokser Valdemar den store op med Asser Rigs søn, Absalon. 

# data[].attributes.subject
År 1130’erne - Stormanden Asser Rig tager Valdemar til sig, og her vokser Valdemar den store op med Asser Rigs søn, Absalon. 

# data[].attributes.body
Valdemars mor Ingeborg af Novgorod formår at bringe Valdemar i sikkerhed hos Asser Rig, ven af Valdemars afdøde far Knud Lavard. Her bliver han opfostret og vokser op i Hvideslægten. Noget der karakteriserer dem er, at de er ekstremt rige.
Stormændene rundt om i Danmark var de, som sammen skulle beslutte, hvem der skulle være konge af Danmark, og da der generelt var usikkerhed om, hvem og hvor magten tilhørte, var samfundet man kom fra meget uroligt.
Da Valdemar bliver født, er det ikke en selvfølge, hvem der skal være konge. Det er de magtfulde familier – stormændene der beslutter hvem de mener er der vil være bedst til at lede landet og sikre fred og stabilitet.

# data[].attributes.body
Absalon er sendt til Paris, for at studere på et af tidens bedste universiteter. Her får han en uddannelse inden for kirken, men under uddannelsen lærer han ikke kun om Bibelens ord. Det er gået op for Stormandsslægten, at uddannelse er nøglen til succes, og da det er virkelig få i Danmark – og primært dem fra kirken der har haft evnerne til at kunne læse og skrive, har de på dette tidspunkt siddet inde med en stor magt. I 1100-tallet brugte store dele af befolkningen stadig vikingetidens runer, men inden for kirken er latin blevet det sprog der er mest dominerende. Man kan nu tilegne sig magt med skrift, da det i fremtiden skal vise sig at være mere effektivt end fx redskaber som sværdet.

# data[].attributes.headline
År 1140’erne – Valdemar den store går stormandens vej.

# data[].attributes.subject
År 1140’erne – Valdemar den store går stormandens vej.

# data[].attributes.body
Valdemar deltager i borgerkrigen hjemme i Danmark. Valdemar er blevet trænet op til kamp af de bedste folk i landet. I borgerkrigen beviser han sit værd på slagmarken, og derved stiger han hurtigt i rang blandt stormændene.

# data[].attributes.body
Der er nu 3 konger i Danmark. Svend, Knud og Valdemar bliver enige om at dele landet mellem sig, 26 år efter Valdemars fars død. Valdemar er konge af Jylland og tager sammen med Absalon som er hjemvendt fra Paris, til Roskilde for at fejre freden.
Valdemar og Knud er uvidende om, hvilke planer Svend har, for Svend har lokket dem i en fælde, og i stedet for en fredelig forsoningsfest, har han planlagt det der skulle blive et blodbad. Han vil have at Valdemar og Knud skal dø, så han kan blive konge af Danmark.
Knud overlever ikke bagholdsangrebet og dør, men både Valdemar og Absalon overlever angrebet.

# data[].attributes.body
Grathe hede er her det sidste afgørende slag finder sted, i kampen om Danmark. Valdemar står i kampen stærkere, hvilket tvinger Svend til at flygte. Under hans flugt bliver han slået ihjel, og Valdemar er nu konge af hele Danmark.
Heden har givet Svend sit tilnavn – Svend Grathe.

# data[].attributes.body
For at skabe ro i landet skulle Valdemar skabe en tæt alliance med kirken, for havde han kirkens opbakning og ikke kun fået tildelt magten for hans kamp med sværd, var han udvalgt af Gud.
Valdemar den store får kirkens opbakning, da han hjælper Absalon til at blive biskop af Roskilde, som var en af de mest magtfulde stillinger i den danske kirke.

# data[].attributes.headline
År 1100-1200  – Bøndernes liv forandres.

# data[].attributes.subject
År 1100-1200  – Bøndernes liv forandres.

# data[].attributes.body
Landbruget gik rigtig godt i 1100-tallet. Store skovområder bliver ryddet, så jorden kan dyrkes, og i landsbyerne begynder folk at arbejde tættere sammen, så der kan produceres flere afgrøder. Samtidig grundet kirken og kongens hjælp, kommer der flere klostre i Danmark, og det skal blive en fordel for bønderne, da der kommer munke fra hele Europa til de nye klostre. Munkene bringer med sig en masse ny viden, som bønderne kommer til at nyde godt af. Munkene tager fx vandmøllen med sig, hvilket skal betyde, at bønderne slipper for at male melet med håndkraft, som man har gjort de sidste 5000 år. Munkene tager derudover også krydreurter som fx dild og timian med til Danmark, og nogle klostre kommer også til at virke som de første hospitaler.

# data[].attributes.headline
1168-1169 – Korstog mod venderne, Arkona erobres.

# data[].attributes.subject
1168-1169 – Korstog mod venderne, Arkona erobres.

# data[].attributes.body
Valdemar og Absalons erobringstogt mod venderne er succesfuld, og de erobrer deres borg Arkona. Venderne er før erobringen ikke kristne, men har deres egne guder. Valdemar sender sine hære mod de vendiske områder, og hedningene bliver enten dræbt eller tvunget til at konverterer til kristendommen. Absalon var derfor med alle de steder, hvor Valdemars hær var. Valdemar og Absalon brænder i 1168 den hedenske højborg Arkona ned til grunden. En af vendernes guder, Svantevit, står som statue her, og ender med at blive brændt på bål af de danske korsfarer.

# data[].attributes.body
Der er nu ro i Danmark, venderne er ikke længere en trussel og der er fred i landet. Men Valdemar ligger for døden, og ved sin side er Absalon. Valdemar Den store dør da han er 51 år.

# data[].attributes.headline
År 1185 – Saxo begynder nedskrivningen af Gesta Danorum -> Den første Danmarkshistorie.

# data[].attributes.subject
År 1185 – Saxo begynder nedskrivningen af Gesta Danorum -> Den første Danmarkshistorie.

# data[].attributes.body
Saxo var en lærd præst, som brugte cirka 20 år på at skrive danskernes historie fra den fjerne fortid – til lige omkring Valdemars død. Saxo skriver dog ikke kun en historie, han skaber et folk, og det er her vi i dag får skabt opfattelsen af, at være dansker. Danmark bliver gjort til Danmark igennem de krøniker kirkens folk skriver, heriblandt Saxo.
Saxo skrev fantastiske fortællinger, men han havde en arbejdsgiver, som betalte ham for at skrive historie – Absalon. Man kan derfor i dag stille spørgsmålstegn til, om hvorvidt tingene forgik, som Saxo skrev. Specielt hvad angår Valdemar og Absalon.

# data[].attributes.body
Valdemar Sejr, søn af Valdemar Den Store, har ført sin hær til Estland. Hæren står midt i et afgørende slag, hvor byen Tallinn dom betyder ”danskerby” ligger i dag. Under dette afgørende slag, ser det ud som om, at alt håb er ude for Valdemar Sejr og hans mænd. Men pludselig åbner himlen sig, og ned daler et flag med hvidt kors på en rød dug… Dannebrog. Krigslykken vender, og Valdemar Sejrs hær besejrer fjenden.

# data[].attributes.body
Valdemar Sejr godkender Jyske Lov, som er kendt for ordene, ”Med lov skal land bygges”. Nu fik landet lov til at opleve en helt ny retfærdighed, som var bygget op på de principper, som kirkens folk bragte med sig. Her begyndte man at afhører vidner og den anklagede, og man skulle undersøge sagen og finde frem til sandheden, men var man i tvivl om hvad der var sandhed, der skulle loven vise sandheden.

# data[].attributes.body
Pesten stammede fra Kina, og blev overført til Europa via pilgrimme og handlende. Den nye ukendte sygdom slår ned i de forskellige små landsbyer rundt omkring i Danmark, og den rammer hårdt, især ved børn og unge. Pesten spreder sig hurtigt og overføres fra inficerede rotter til mennesker via loppebid og da man ikke kendte til behandling, skabte det stor rædsel i Danmark, idet halvdelen af befolkningen døde af pandemien.
Der var to forskellige versioner af sygdommen. Den ene var byldepesten, hvor den syge fik bylder og sorte pletter på kroppen, hvilket var meget smertefuldt. Den anden version var lungepesten, som kunne smitte fra menneske til menneske, og ikke via rotterne. Lungepesten var 100% dødelig, idet pestbakterierne spredte sig direkte gennem spyt og blod og den smittede kunne risikere allerede at dø efter 24 timer.
Idet de i middelalderen var meget religiøse, troede de, at der var en mening med at pesten var kommet til, og at det var Gud som var oprørt over menneskenes syndefulde opførelse og derfor straffede dem.

# data[].attributes.body
Valdemar 4. Atterdags yngste datter, der ved Valdemars død i 1375 indsatte som formynder for hende og ægtefællen Kong Håkon den 6. af Norges søn Oluf 2., som var valgt til dansk konge. Da Kong Håkon den 6. dør i 1380, blev hun ene formunder for sønnen Oluf. Sønnen Oluf den 2. dør i 1387 og Margrethe bliver her kåret til fuldmægtig frue og husbond og det ganske rige Danmarks formynder. Kort efter fik hun den samme titel i Norge og i 1388 også i Sverige, efter kamp mod den svenske Kong Albrecht af Mecklenburg. Margrethe dør pludseligt den 28. oktober 1412, formentlig af pest.

# data[].attributes.headline
År 1520-1539 – Reformationen, ”Det nye testamente”.

# data[].attributes.subject
År 1520-1539 – Reformationen, ”Det nye testamente”.

# data[].attributes.body
Kirken har altid været katolsk, men efter længere tid med politisk og kirkelig uro, brydes der med den katolske kirke og der dannes en protestantisk kirke, som er inspireret af den tyske munk Martin Luthers teologi. Kirken lægger vægt på, at det enkelte menneske selv læser Guds ord, og dette har betydning for danskernes læsefærdigheder.
Luthers bog ”Katekismus” er en letforståelig bog og det rette kristne liv, som alle danskere skal kunne udenad. Her finder præsterne ud af, at hvis de unge skal kunne pensummet, vil det være bedre, at de lærer at læse først. Så Martin Luthers bog Katekismus, er den første rigtige bog man sidder og læser i.

# data[].attributes.headline
År 1660 – Frederik 3., vores første enevældige arvekonge.

# data[].attributes.subject
År 1660 – Frederik 3., vores første enevældige arvekonge.

# data[].attributes.body
Efter tidligere krige, står landet på randen, og der vrimler med tiggere samt byerne er udplyndrede. Så Frederik 3. indkalder kirken, borgerskabet og adelen til et stort krisemøde, for at redde Danmark og dets økonomi. Danmark var på det tidspunkt et adelsvælde, hvor landet styres af kongens og adlens rigsråd. Adelen ville dog ikke gå med til Frederik 3. plan, hvilket var frustrerende for kongen, da kongen før enevældens indtrædelse, ingen indflydelse havde. Kongen skulle tigge om lov til at bruge penge af adelen, for det var adelen som bestemte – og i det adelen ikke ville være med til at betale og hjælpe landet økonomisk, lavede kongen et bagholdsangreb på adelen. Landets borgere var også utilfredse med adelen, da de ikke havde stået til ansvar under den seneste krig mod Sverige, og følte sig derfor svigtet af adelen.
Frederik 3. får opbakning af kirke og borgerstand. Frederik vil skræmme adelens rigsråd til at afgive magten, hvilket lykkes ham, idet han knækker adelen efter tre dage, og den 18.oktober hyldes Frederik 3. som vores første enevældige arvekonge.

# data[].attributes.body
1.     Idet Christian 5. står ene og alene med magten, skal han sørger for statens og folkets vel. For at kunne skabe et bedre og mere effektivt samfund, sættes Danmark i system. Det var her, at man for første gang samlede alle landets love og Danske Lov.

# data[].attributes.body
I 1658 erobrer et skib under dansk flag Carlsborg-fortet i Ghana, som egentlig tilhørte svenskerne. Carlsborg-fortet bliver den første danske besiddelse i Ghana og er beliggende på Guldkysten. Dette blev den kaldt, fordi man kunne handle billigt guld fra de lokale. Danskerne udvider i Ghana og bygger mere og mere til, og der handles nu ikke kun med guld, men også med mennesker. Flere tusinde afrikanere transporteres fra Ghana, i over 150 år, til et liv som slaver i Dansk Vestindien. Slaverne bliver en del af den såkaldte trekantshandel mellem de danske kolonier. Fra Danmark fragtes der våben og varer til Ghana, hvor der i bytte gives slaver, som fragtes til De Vestindiske Øer, hvor slaverne bruges til at producere råsukker til Danmark.
I 1792 besluttede Danmark at forbyde slavehandel med virke fra 1803, men den efterfølgende illegale handel, fortsatte frem til 1848.

# data[].attributes.headline
År 1722 – Ludvig Holberg - Jeppe på bjerget

# data[].attributes.subject
År 1722 – Ludvig Holberg - Jeppe på bjerget

# data[].attributes.body
En af de første til at formidle oplysningstankerne ud, er den norske forfatter Ludvig Holberg. Han formidler igennem digte, bøger og komedier til det bedre borgerskab. Holberg giver os et dansksproget teater, idet han ønskede, at borgere skulle være med i diskussionen af samfundsemner, og derved vises det kendte stykket Jeppe på bjerget, i 1722 i København, som er et komediestykke der skal sætte gang i publikum og få dem til at tænke selv. Stykket rammer dengang så dybt, at det i dag er et af de mest spillede komedier i Danmark. Stykket kunne fortolkes på mange måder, og satte mange diskussioner i gang hos folk, da det jo dengang var virkeligheden.
Stykket falde ikke i god jord hos alle, og da en stor brand udbryder i København nogle år efter, og da præsterne ikke brød sig om teateret, fortalte de, at det var Guds måde at straffe på, ved at danskerne begik syndere som fx at gå i teater. I 1730 indføres et religiøst begrundet forbud mod teater af kongen, Christian 6.

# data[].attributes.body
Stavnsbåndet betød, at unge mænd på landet ikke kunne forlade det gods de var født på, uden godsegerens tilladelse, og for at sikre de unge mænd til militærtjeneste. Dette indførte Kong Christian 6., da mange unge ikke ville fastgøres en gård, som kunne være af forskellige grunde som bl.a. at de havde andre mål i livet. Socialt umuliggøre stavnsbåndet mønsterbrydning, idet ens liv allerede er lagt, og det fx bliver forbudt for en bonde at kunne skifte erhverv. Stavnsbåndet begrænsede folks personlige frihed.

# data[].attributes.body
Da Christian 6. lovmæssigt indfører, at det skal være obligatorisk at skulle konfirmeres, hvilket betyder, at børnene har skolepligt, idet de skal lære at læse og lære om kristendommen. Alle steder læser de ”Sandhed til gudfrygtighed”, som er skrevet af Christian 6. hofpræst, Pontoppidan.

# data[].attributes.body
Da Christian 6. dør, overtager hans søn Frederik 5. magten, og da Kong Frederik er sin fars totale modsætning, går der ikke længe, før det igen er tilladt at spille teater i København, hvilket forfatter Ludvig Holberg nød godt af. Derudover begynder kirken at miste indflydelse, hvor pietismen svinder væk, og oplysningstiden samt den frie debat begynder at spirer. Kong Frederik fester med folket, hvorimod hans far forbød alle festlige lejligheder, derfor var Kong Frederik 5. en konge folket var glad ved.
Ludvig Holbergs motto ”ei blot til lyst”, lyser hans ambition omkring, at det dengang ikke kun handlede om underholdning, men også om at oplyse.

# data[].attributes.body
1.     Christian 7. blev konge af Danmark i 1766, og var kendt for hans meget ustabile og atypiske opførelse, og man vil i dag mene, at Christian 7. havde udviklet kronisk skizofreni, ud fra hans nervøse person og uhensigtsmæssige opførelse. Idet at man anså ham som uansvarlig, varetog bl.a. kongens livlæge Johann Friedrich Struensee, fra 1770 til 1772.

# data[].attributes.headline
År 1770 – Johann Friedrich Struensee, kongens livlæge og dronningens elsker

# data[].attributes.subject
År 1770 – Johann Friedrich Struensee, kongens livlæge og dronningens elsker

# data[].attributes.body
Udover at være kongens livlæge og mest fortrolige embedsmand, var Struensee også en oplysningsmand, som ønskede at modernisere samfundet og denne interesse delte han sammen med dronningen Caroline Mathilde. Under en privat oplæsning, påbegynder en affære mellem Struensee og dronningen.
Derudover manipulerer Struensee Kong Christian 7. til at underskrive nye love, der moderniserer Danmark hvor bl.a. han indførte ytringsfriheden.
Struensee gør dronning Caroline Mathlide gravid, og da hun føder en datter, går der hurtigt rygter om, hvem som kunne være faderen til barnet, hvilket stiller ham i dårligere lys, da han allerede var upopulær blandt hoffet og godejerne. Da der i slutningen af 1771 gik rygter om, at dronningen endnu en gang skulle være gravid med Struensee’ barn, tog Kong Christian 7.’ stedmor sagen i egen hånd, og fik en nat arresteret både dronning Caroline Mathilde og Struensee.

# data[].attributes.headline
År 1772 – Struensee dømmes for majestætsfornærmelse

# data[].attributes.subject
År 1772 – Struensee dømmes for majestætsfornærmelse

# data[].attributes.body
Struensee henrettes ved halshugning på Øster Fælled d. 28. april 1772. Man ville dengang også have henrettet dronning Mathilde Caroline, men hende bror, som også var den engelske konge, truede de danske embedsmænd og højtstående med krig, og Caroline Mathilde blev derfor forvist til en celle på slottet, uden sine børn.

# data[].attributes.headline
År 1848 - 1849 – Danmarks Riges Grundlov

# data[].attributes.subject
År 1848 - 1849 – Danmarks Riges Grundlov

# data[].attributes.body
Danmarks Riges Grundlov blev vedtaget, med stabilt flertal ved Den Grundlovgivende Forsamling d. 25. maj 1849, hvor Frederik 7. samme år underskrev loven. Da Grundloven indføres, fik cirka 15% af befolkningen stemmeret, hvilket dengang var utrolig demokratisk. De der ikke kunne stemme var kvinder, tjenestefolk, forbrydere, fjolser og fattige. Grunden til de ikke havde stemmeret, var fordi de ikke var uafhængige.
Grundloven bestod bl.a. af ytringsfriheden, foreningsfrihed, og bønder som borgere fik lov at forsamle sig, så længe de ikke havde våben på sig. Derudover kan folket bestemme, hvem der skal vælges ind i Rigsdagen, Danmarks første lovgivende forsamling. Grundloven blev forfattet af Orla Lehmann og D.G Monrad i 1848. Lehmann og Monrad var ministre ved de nationalliberale. Grundlovens indtrædelse betyder, at enevælden frivilligt fratræder. Orla Lehmann kan endelige videre formidle og forme på Grundloven, sammen med Ditlev Gothard Monrad. Orla Lehmann havde kæmpet i årtier for at nedlægge enevælden. Han holde bl.a. tale ved falstertalen 30. januar 1841 og casino-mødet 1848.

# data[].attributes.body
Efter den 1. Slesvigske krig, hvor Slesvig og Holsten have forsøgt at løsrive sig Danmark, grundet de nationalliberale var kommet til magten. Dette skabte borgerkrig i Slesvig, men efter 3 års kamp, lykkes det at få oprørt stoppet. Det var dog kun en våbenhvile, og dette vidste politikerne godt. De forsøgte at forhandle og finde løsninger med parterne, hvilket ikke lykkes dem, og da dette ikke lykkedes, prøver De nationalliberale at få skrevet Slesvig på i Grundloven, som en del af Danmark, hvilket var så stor en provokation, der ende med at føre Danmark i endnu en krig. Dybbøl Banke er kendt, for at være et af de steder, hvor krigens mest afgørende og berygtede slag fandt sted. 35.000 preussiske soldater angriber den danske stilling, bestående af 10.000 mand, på en dag i april 1864. Dybbøl Banke var et blodbad, da preusserne systematisk bombarderer og angriber de danske soldater. De sårede soldater kom til feltlazaretter, hvor mange fik amputeret arme eller ben af, uden bedøvelse.
Under slaget ved Dybbøl Banke, bliver cirka 3000 soldater taget til fange af preusserne, og derudover, må 1700 mand lade livet.
Danmark tabte krigen, og Preussen og Østrig vandt Slesvig og Holsten.

# data[].attributes.body
Danske Kvinders Nationalråd, som det hed ind til 1999. Kvinderådet havde til formål, at fungere som samarbejdsforum for danske kvindeforeninger, og derudover skulle rådet deltage i internationale kvindepolitiske arbejderforbund. Kvinderådet foreninger dækker over politiske partier, ligestillingsråd, religiøse foreninger eller foreninger for indvandrekvinder. Rådet arbejder for kvinders rettigheder og sociale, faglige og økonomiske interesser.

# data[].attributes.headline
År 1915 – Danske kvinders stemme- og valgret

# data[].attributes.subject
År 1915 – Danske kvinders stemme- og valgret

# data[].attributes.body
Den 15. juni 1915, fik danske kvinder endelig ret til at stemme. Der havde været udvikling i løbet af de seneste 30 år, i form af demokratiske rettigheder. Da de i 1908 havde ret til at stemme ved kommunevalg, men i 1915 fik de helt almindelig valgret. Der var dog stadig regler for hvilken kvinde der kunne stemme. Kvinden skulle være over 25 år, og hun måtte ikke have været straffet, umyndig eller modtage fattighjælp. Dette stod nu i som en del af Grundloven, som derudover ikke stod til ændring af Rigsdagen længere. Den nye grundlov skulle bekræftes ved folkeafstemning – altså demokrati.

# data[].attributes.body
Efter 1. verdenskrig, hvor Danmark havde erklæret sig neutrale, blev det besluttet, at der grænsen til Tyskland skulle fornyes. Kong Christian 10. havde nu chancen, for at generobre Slesvig-Holsten, som Danmark tabte i 1864. Derudover var det også besluttet, at sønderjyderne selv skulle have indflydelse på, hvor grænsen skulle gå. Afstemningen blev delt op i to zoner, hvor der nord for Flensborg, vælges at man ville forblive en del af Danmark, hvor borgerne syd for, ønsker at forblive en del af Tyskland.
Dette var Kong Christian 10. dog ikke tilfreds med. Han ønskede hele Slesvig blev genforenet med Danmark. Kong Christian fyrede her landets radikale regering (statsminister Carl Theodor Zahle) , da han ikke var tilfreds med deres forhandlinger, men han kendte ikke til de konsekvenser der herefter skulle komme, og allerede dagen efter indsætter kongen sin advokat Otto Leibe, som Danmarks nye statsminister, hvilket skaber uro og optøjer i gaderne, og borgerne begynder at true med generalstrejke og med at afskaffe monarkiet.

# data[].attributes.headline
År 1921 – Dagmar Overby dømmes til døden

# data[].attributes.subject
År 1921 – Dagmar Overby dømmes til døden

# data[].attributes.body
Da der i 1900-tallet stadig ikke var nogle adoptionslov, kunne de som fik barn uden for ægteskab skaffe sig af med barnet, hvilket mange gjorde. Der var rundt om i landet også mange der gerne ville hjælpe de ugifte kvinder, men i annoncer i aviserne var der kvinder som gerne ville hjælpe til, hvor man kunne sætte sit barn i ”livstidspleje” for et engangsbeløb. Dagmar Overby var en af disse kvinder, som tog spædbørn i ”pleje”. Hendes første barnemord var i 1916, hun havde lige hentet spædbarnet og samme dag kvalte hun barnet og kastede det i retiraden, altså et slags toilet, på Assistens Kirkegården.
Sådan fortsatte Dagmar med at slå yderligere 8 børn ihjel, inklusiv en af hendes egne børn. Dagmar blev opdaget i 1920, fordi en ung moder havde fortrudt afleveringen af sit barn, og tog derfor dagen efter til Dagmar Overbys bopæl, hvor Dagmar kom med underlige løgne og forklaringer, hvilket hun syntes var mistænkeligt, og derfor tilkaldte politiet. Herefter til moderens skræk, blev barnets lig fundet i kakkelovnen og Dagmar blev anholdt.
Underretssagen kom det frem, at Dagmar formentlig havde været påvirket af rusmidler da drabene er begået.
Efter nogle dage i Østre Landsret, blev Dagmar Overby dømt for overlagt drab og kendt skyldig i ni drab.

# data[].attributes.headline
År 1929 – Thorvald Stauning vælges til landets statsminister

# data[].attributes.subject
År 1929 – Thorvald Stauning vælges til landets statsminister

# data[].attributes.body
Han havde været valgt til statsminister første gang i 1924. Det som er specielt ved dette at Stauning blev valgt til statsminister var, at han var en arbejdersøn. Dette var dog også en stor inspiration for mange mennesker, da det jo viste, at i demokratiet kan alle blive statsminister. Stauning var formand for Socialdemokratiet, og er den længst siddende statsminister. Han havde en afgørende betydning for både den politiske og sociale udvikling.
Danmarks besættelse fik en altafgørende betydning for Staunings rolle som statsminister, indtil hans død den 3. maj 1942. Stauning var mest kendt for Kanslergadeforliget fra 1933, som anses for værende en milepæl i udviklingen af vores velfærdsstat.

# data[].attributes.body
Den 9. april 1940 bliver Danmark angrebet fra både land, vand og fra luften, af de tyske styrker. Den danske regering blev stillet for et ultimatum af tyskerne der hed sig, at de kunne vælge at overgive sig, eller hensynsløs nedkæmpelse af de danske styrker. Danmark valgte at overgive sig til tyskerne. Kongen og regeringen udsendte straks opråb omkring, hvor de forbød enhver modstand mod besættelsestropperne. Danmarks besættelse blev internationalt kaldt en ”fredsbesættelse”, det ingen kæmpede mod besættelsestropperne og det derfor ikke krævede mange ressourcer, som i andre lande. Der var formelt ikke erklæret krigstilstand i mellem Tyskland og Danmark.
Økonomisk var besættelsen hård mod Danmark, idet tyskerne forbød danskerne at handle med Tysklands fjende, Storbritannien, som i den periode var Danmarks mest betydningsfulde samhandelspartner.

# data[].attributes.body
Dette var en dansk modstandsgruppe, som var aktive under Danmarks besættelse fra 1943 til 1944. Gruppen modtag britiske våben og arbejdede sammen med briterne, i form af danske agenter der blev nedkastet med faldskærm i britisk tjeneste. Gruppen havde en betydelig rolle under besættelsestiden. Hvidstensgruppen lavede sabotage mod tyskerne, ved fx at ødelægge fabrikker, som handlede med tyskerne. Flere fra Hvidstensgruppen blev fanget af Gestapos folk, og blev udsat for tortur, indtil de ville sige noget. Flere mænd fra Hvidstensgruppen endte med at blive henrettet, hvilket skabte folkestrejke i København i 1944, som senere udviklede sig til en generalstrejke med barrikader og bål i Københavns gader.
Gruppen kaldte sig Hvidstensgruppen, da deres arbejde og relationer var samlet omkring Hvidstens Kro mellem Mariager og Randers.

# data[].attributes.body
1.     I 1944 blev Frøslevlejren anlagt og kunne huse op til 7000 danskere, som var fanger af besættelsesmagten.  Forholdene var tålelige i Frøslevlejren, kontra de tyske kz-lejre. Dette var grundet de særlige danske besættelsesforhold, hvor den danske stat havde en vis grad selvbestemmelse. Efter befrielsen blev lejren omdannet til straffelejr for landsforrædere.

# data[].attributes.body
Danmark havde været besat siden den 9. april 1940 og blev befriet af englænderne den 5. maj 1945. Den 8. maj genåbnede Rigsdagen, hvilket var symbol på den genvunden uafhængighed. Tyskerne kapitulerede dog den 4. maj om aftenen, hvor deres kapitulation trådte i kraft den 5. maj 1945. Udover glæde blandt danskerne, var der også en lettelse, idet der ingen kamp havde været mellem tyske og allierede styrker. Bornholm blev dog først befriet, men besat af sovjetiske styrker. En tysk kommandant nægtede at overgive sig til de sovjetiske styrker, hvoraf øen blev bombarderet af sovjetiske fly den 7. maj 1945, og efter trusler om endnu et bombardement, overgav den tyske kommandant. Derved blev Bornholm nu besat af Sovjetiske styrker, og var dette ind til den 5. april 1946.

# data[].attributes.body
Arbejdernes lønninger stiger og deres arbejdstimer bliver sat ned fra 48 timer i ugen til 45 timer. Dette giver de unge mennesker nye muligheder samt mere frihed. Under disse nye omstændigheder, kan de gå deres egne veje hvad angår livsstile, uden at skulle spørger de ældre generationer om lov først. Danskerne får derudover tre ugers betalt ferie og råd til at rejse. Disse lønningsgoder, rammer også ude ved landbruget, hvor der nu er råd til fx at kunne købe bil. Danskerne får et helt andet liv, som nu ikke kun omhandler arbejde, men en frihed til at kunne tage ud og opleve ting. Der ses lyst på fremtiden, og samtidigt har danskerne fået folkepension indført. Velfærdsstaten er godt på vej, til at blive en del af de danske borgers liv.

# data[].attributes.headline
År 1960 – Fra landbrugssamfund til industri – og servicesamfund

# data[].attributes.subject
År 1960 – Fra landbrugssamfund til industri – og servicesamfund

# data[].attributes.body
1960’erne voksede hastigt i forhold til samfundsforandringer. Den offentlige sektor samt servicesektoren voksede, kvinderne gjorde sig gældende på arbejdsmarkedet og velfærdsstaten udvidede sig. Der var høj økonomisk vækst, der gjorde at danskerne pludselig havde råd til luksusvarer som biler, køleskabe, fjernsyn, charterrejser m.m. Danmark var ikke længere et landbrugsland, men et moderne industrisamfund, og folk flyttede til byerne, og flere forsvandt fra gårdene og landbruget.
Ved at den offentlige sektor ekspanderede, blev der opbygget hospitalsvæsen, et masse nye daginstitutioner som vuggestuer, børnehaver osv. Og daginstitutionerne var vigtige, idet kvinderne ikke længere tog sig af omsorgsopgaverne i hjemmet, da de jo var på arbejdsmarkedet. Uddannelsessektoren voksede også, idet arbejdsmarkedet krævede bedre uddannet arbejdsstyrke.

# data[].attributes.body
Rødstrømperne havde deres storhedstid i 1970’erne. De var et radikal feministisk kvindebevægelse, som var opbygget på små kvindegrupper. Rødstrømpernes mål var lige løn og samme vilkår for både mænd og kvinder, og disse kampe skulle forgå over alt. På arbejdspladser, aviserne, i hjemmet m.m. Manden skulle lige pludselig også stå for de huslige pligter, og hjælpe til i hjemmet, som jo egentlig altid har været anset som kvindens job. Der skulle ikke være forskel på manden og kvinden. Rødstrømperne nåede på de 10 år de var gennembrydende, at sætte mange spor på det danske samfund, som fx fri abort, ligelønsloven og forbedret barselslov.

# data[].attributes.body
Kong Frederik 9. afgår ved døden i 1972 og Margrethe Alexandrine Porhildur Ingrid blev Danmarks første regent i medfør af den nye Tronefølgelov, som blev vedtaget i 1953.

# data[].attributes.body
Debatten om abort havde været oppe mange gange i Danmark, helt tilbage til 1930’erne, hvor man dengang tillod ”fosterfordrivelse” inden for visse rammer, og adgangen til abort var begrænset. Men efter udviklingen i 1960’erne, hvor kvinderne kom på arbejdsmarkedet, var planlægning af graviditet en betingelse, for at de kunne integreres på arbejdsmarkedet. Det danske kvindesamfund tog derfor i 1966 spørgsmålet om abort Dansk Kvindesamfund havde allerede abort på deres program, samt planer omkring, at kunne abortrejse til lande, hvor abort var tilladt. De som var kritiske omkring fri abort, frygtede at man ikke længere ville bruge prævention, hvis man havde mulighed for fri abort, hvorimod andre mente at abort skulle være op til den enkelte kvinde at beslutte, da det er kvinde selv, som bestemmer over sin egen krop.
Debatten om abort varede i flere år, men i 1971 kom der flere kvindelige politikere i Folketinget, som gav deres fulde støtte til abortspørgsmålet. Efter Kvindesamfundet sammen med øvrige kvindebevægelser havde afholdt demonstrationer og høringer, blev lovforslaget om retten til fri abort fremsat, og resultatet for stemmerne var nærmest givet på forhånd. Kvinderne havde nu ret til fri abort, hvor samfundet før i tiden havde betragtet abort som fosterdrab.

# data[].attributes.body
Der skete teknologiske forandringer, som havde stor indflydelse på arbejdslivet og fritiden. Digitale teknologier blev indbygget i alt fra biler til legetøj. Internettet bragt e-mail og chatsider som nye kommunikationsformer, og ikke mindst kom mobiltelefonen, men SMS funktionen. Fjernsynet udviklede sig også, i form af bedre satellit, og der kom i løbet af årene flere tv-kanaler. At teknologien udviklede sig så hastigt, gjorde det nødvendigt i mange brancher, at kommunikationen var på et højere vidensniveau.

# data[].attributes.body
Danmark vinder Europamesterskaberne i fodbold, hvor Flemming Toft og Preben Elkjær kommenterede på finalen. Flere af deres kommentarer er gået i historiebøgerne, som symbol for den danske sejr. Fodboldholdet blev hyldet i sommeren 92, hvor Dronning Margrethe og Prins Henrik fejrede sølvbryllup, at danskerne stemte nej til Maastricht-traktaten. Den sommer var mindeværdig, fordi danskheden kom i fokus.

# data[].attributes.body
Folketinget vedtog i 1992 Jugoslaverloven, som sikrede, at de eks-jugoslaviske flygtningen kunne bo i Danmark i minimum måneder, med mulighed for forlængelse. Denne flygtningestrøm var den største i Vesteuropa. I 1995 blev loven fulgt op af en ny særlov, Bosnierlov. Denne lov gjorde, at eks-jugoslaverne kunne få opholdstilladelse i Danmark. Men samtidig med flygtningestrømmen til Danmark, var der diskussion i landet, hvor nogle kommuner ikke ville tage flere flygtninge ind, idet det dannede ghettoer. For at sætte lidt ro på uroen omkring flygtningene, blev der i 1998 vedtaget en integrationslov, som bl.a. introduktionsydelser, som omhandler at flygtninge og indvandre fik lavere sociale ydelser end danskerne. Dette blev dog igen rettet til igen i år 2000, og der blev igen ligestilling under sociale ydelser.

# data[].attributes.body
Peter Lundin er en kendt for at have myrdet og parteret hans samlever og hendes to børn på 10 og 12 år. Han erkendte sig skyldig i disse forhold, men hævdede dog, at det var et uheld.
Peter er en dansk-tysk mand, som sammen med sin mor flyttede til USA i start 80’erne. I 1991 slog Peter sin mor ihjel og blev i 1993 idømt 20 års fængsel i USA. Peter blev dømt til udvisning til Danmark, efter han havde afsonet sin dom. Men Lundin blev løsladt efter kun at have afsonet halvdelen af straffen, idet staten på daværende tidspunkt havde pladsmangel i fængslerne og i juni 1999 ankom Peter Lundin til Københavns lufthavn, hvor han blev eskorteret af amerikansk politi.
Peter Lundin udøvede vold mod sin daværende kone og hendes teenagedatter. Han endte på Mændenes Hjem, og gik på bordel, hvor han mødte Marianne Pedersen. Marianne og Peter blev kærester, men i juli blev Marianne og hendes børn erklæret forsvundet, hvor Peter forklarede, at de var taget på ferie, og han i den tid malede deres hus. Politiet lavede undersøgelser i huset, og efter flere undersøgelser fandt man frem til, at Marianne og hendes børn var blevet dræbt og parteret.
Sagen om Peter Lundin er en af Danmarks mest omtalte drabssager i nyere tid.

# data[].attributes.body
Jyllands-Posten delte den 30. september 2005, 12 karikaturtegninger af profeten  Muhammed. Den mest omtalte tegning var af Kurt Westergaard, hvis tegning var en mand med stort skæg og en turban formet som en bombe der var tændt. Dette satte Danmark på verdenskortet, men sagen eskalerede for alvor først, da 11 ambassadører fra muslimske lande i oktober, ønskede om et møde med statsministeren Anders Fogh Rasmussen, som skulle omhandle tegningerne. Statsministeren afviste mødet på bagrund af, at han ikke kunne blande sig i hvad pressen skrev. Dette skulle hurtigt spredes til de muslimske lande, idet de skulle boykotte danske varer samt demonstrere mod Danmark, hvor Dannebrog blev brændt af. Flere af de ansatte på Jyllands-Posten måtte have politibeskyttelse og gå under jorden.

# data[].attributes.headline
År 2011 – Danmarks første kvindelige statsminister

# data[].attributes.subject
År 2011 – Danmarks første kvindelige statsminister

# data[].attributes.body
Helle Thorning-Schmidt blev i 2011 under folketingsvalget valgt til statsminister, og derved også Danmarks første kvindelige statsminister.

# data[].attributes.body
1.     Peter Madsen som har været med til at konstruere og designe tre fungerende ubåde og samtidig var kendt som Raket-Madsen, idet han var medlem af Dansk Amatør Raket Klub samt medstifter af Aurora Project Group. Derudover har han yderligere været medstifter af andre forskellige danske raketforeninger.
Peter skulle med journalisten Kim Wall ud og sejle i ubåden UC3 Nautilus. Peter og Kim kendte ikke hinanden på forhånd, men havde haft korrespondance via mail og sms, da Kim gerne ville lave en reportage om Peters arbejde. Aftenen de sejlede ud, kontaktede Kims kæreste politiet, idet han ikke kunne få kontakt til hende, og en større redningsaktion blev sat i gang. Dagen efter dukker ubåden op, og Peter reddes i land, alene. Peter bliver anholdt og sigtet for drab på den svenske journalist. En eftersøgning går i gang af Kim, og snart skal det vise sig, at Peter Madsen har parteret Kim Wall, efter en mand finder en torso uden hoved, arme eller ben, i vandkanten ud for Amager.
Efter flere uger aktion bliver alle kropsdele fundet og Peter Madsen bliver idømt fængsel på livstid for drab, usømmelig omgang med lig, samleje af særlig farlig karakter m.m.

# data[].attributes.body
I foråret blev Danmark ramt af pandemien Covid-19, som er navnet på den sygdom man kan få, hvis man bliver smittet med coronavirus (SARS-CoV-2). Regeringen besluttede at lukke store dele af det danske samfund ned, med intentioner om at inddæmme smittespredningen. Det er ikke første gang af Danmark har været ramt af en sygdomsepidemi, men konsekvenserne af Covid-19 har vist sig at været kompliceret at kunne ramme en god balance mellem at stoppe smittespredningen og samtidig holde samfundet kørende. Der er stadig ikke nogen bestemt behandling eller vaccine for sygdommen. Nogle kan have milde symptomer som minder om influenza, en smule hoste, muskelsmerter, forkølelse og let feber, hvorimod andre kan få en alvorlig lungebetændelse og risikere at miste livet. Nogle kan også bære på sygdommen, uden at have nogle symptomer.