# data[].attributes.headline
Kognitiivinen psykologia on psykologian osa-alue, joka tutkii ihmisen tiedon käsittelyä kuten  esimerkiksi muistia, oppimista, ajattelua, havaitsemista, tarkkaavaisuutta, luovuutta ja ongelmanratkaisua. Se syntyi 1950-luvulla.

# data[].attributes.subject
Kognitiivinen psykologia on psykologian osa-alue, joka tutkii ihmisen tiedon käsittelyä kuten  esimerkiksi muistia, oppimista, ajattelua, havaitsemista, tarkkaavaisuutta, luovuutta ja ongelmanratkaisua. Se syntyi 1950-luvulla.

# data[].attributes.body
Behaviorismi on 1900-luvun alussa kehittynyt psykologian suuntaus, joka selittää ihmisen toimintaa ulkoisella käyttäytymisellä ja sen muokkaamisella.
Behaviorismin mukaan psyykeen tutkiminen on turhaa, koska kaikki on selitettävissä ulkoisen toiminnan ja siihen vaikuttavien tekijöiden kautta.

# data[].attributes.body
Psykoanalyysi tarkoittaa teoriaa ihmismielestä sekä teoriaan perustuvaa tutkimus- ja hoitomenetelmää => Kehittäjänä Sigmund Freud (1856-1939)

# data[].attributes.body
Positiivinen psykologia:
- Tarkoittaa 1990-2000-lukujen taitteesssa syntynyttä psukologian suuntausta, joka on keskittynyt tutikimaan muun muassa hyvinvointia, optimistisuutta, myönteisiä tunteita sekä omiin kykyihin ja mahdollisuuksiin uskomista.

# data[].attributes.body
Ihmisen kykyä ottaa huomioon ulkoinen todellisuus ja sen vaatimukset, kuten säännöt, ohjeet ja myöhemmin odottavat palkinnot.

# data[].attributes.body
Ihmisen taipumus suuntautua kohti mielihyvää tuottavia asioita ja välttää mielipahaa ja kipua aiheuttavia asioita

# data[].attributes.body
Behaviorismin perustajaksi nimetyn John B. Watsonin mukaan ihmisellä on syntyessään vain kolme tunnetta: pelko, viha ja rakkaus. Hänen mukaan ihmiset saavat kasvaessaan vahvistusta kohti tiettyjä tunteita ja näin ihmiset eroavat toisistaan.
Behaviorismin mukaan persoonallisuus kehittyy täysin ympäristön vaikutuksesta eli siitä, mitä perustunnetta kasvatuksessa on painotettu.

# data[].attributes.body
Psykologian suuntaus, jossa korostetaan ihmismielen tiedostamatonta toimintaa ja varhaisen vuorovaikutuksen merkitystä ihmisen persoonallisuudelle.

# data[].attributes.body
Sosiokongnitiivinen persoonallisuusteoria syntyi 1950- ja 1960-lukujen aikana tapahtuneen kognitiivisen vallankumouksen myötä. Sosiokognitiivinen persoonallisuusteoria painottaa sosiaalisen vuorovaikutuksen vaikutusta tiedonkäsittelyyn. Teorian mukaan yksilön aiemmat kokemukset ja sisäiset mallit ohjaavat häntä valikoimaan ja arvottamaan sisäistettyä tietoa.

# data[].attributes.body
Ihmismielen tietoiset ja tiedostamattoman osat ovat jatkuvasti muovautuvia.

Erik H. Erikson: Kehityskriisin ratkaisu vaikuttaa seuraavan ikävaiheen kehitykseen ja täten persoonallisuuden muodostumiseen. Jos yksilö ei ratkaise kriisiä positiivisella tavalla, hänen persoonallisuutensa voi vinoutua.

# data[].attributes.headline
Albert Bandura, sosiaalisien oppimisen teoria (1977)

# data[].attributes.subject
Albert Bandura, sosiaalisien oppimisen teoria (1977)

# data[].attributes.body
Albert Banduran sosiaalisien oppimisen teoria korostaa oppimista ihmisen toiminnan ja persoonallisuuden selittämisessä
=> Teorian perusoletus on se, että ihmisen käyttäytymisestä suurin osa on malliopittua => Kaikki malliopittu ei kuitenkaan näy ulospäin, vaan jäljittelyn oletetut seuraukset, kuten palkkiot ja rangaistukset, vaikuttavat siihen, mitä käyttäytymistä jäljitellään
=> Ihminen siis arvottaa ja pohtii oppimiaan malleja esim. niiden seurausten mukaan.

Banduran teoriassa on neljä osaprosessia
1) tarkkaavaisuus
2) säilyttäminen
3) suorittaminen
4) motivaatio

Teoriaa on kritisoitu esim. siitä, että se ei huomio näkemyksessään kovin hyvin esimeriksi biologisten tekijöiden vaikutusta persoonallisuuteen.

1990 luvulla Bandura lisäsi teoriaansa pystyvyysuskomus käsitteen
=> pystyvyysuskomus tai minäpystyvyys on omaan itseen ja suoriutumiseen liittyvä uskomus
=> Banduran teoriassa pystyvyyden tunne on lähes kaiken motivaation taustalla
=> Erityisesti onnistumisen kokemukset lisäävät ihmisen käsitystä omasta pystyvyydestään

# data[].attributes.body
Melanie Klein:
Sosiaaliset suhteet ja erityisesti varhainen vuorovaikutus vaikuttaa ihmisen persoonallisuuden kehittymiseen.
Objektisuhteet eli mielensisäiset suhtautumiset johonkin objektiin (äiti, isä, äidin lämpö tai kylmä kohtelu, äidin rinta), ohjaavat ihmisen kehitystä ja persoonallisuuden muovautumista. Esim. lämmin hoivaajahahmo voi muuttua mielensisäiseksi tekijäsi, joka vaikuttaa ajatteluun ja tunteisiin myöhemmässä elämässä.

# data[].attributes.body
Ihmisen toimintaa ohjaavaa sisäistä painetta mm. vietit, lapsuuden muistot ja tapahtumat. Freudin mukaan viettipaine on viettien tuomaa painetta toteuttaa niitä ja ihminen pyrkii purkamaan viettien tuomaa painetta.

# data[].attributes.body
Jakaa ihmismielen toiminnan kolmeen tasoon: tietoiseen, esitietoiseen ja tiedostamattomaan
Suurin osa persoonallisuudelle ja identiteetille keskeisistä tekijöistä sijaitsee mielen tiedostamattomissa osissa.

# data[].attributes.body
Skeemat=Ihmisen sisäinen malli jostakin asiasta
Havaitseminen= huomion kiinnittämistä tiettyyn asiaan
Oppiminen=on tietojen, taitojen tai tapojen omaksumista. Oppiminen voi tapahtua joko opiskelemalla, opettelemalla tai harjoittelemalla, tai kokemuksen, esimerkin tai ympäristön vaikutuksen kautta.
Muisti= on kyky tallentaa ja palauttaa mieleen menneitä kokemuksia. Ihmisen muisti jaetaan sensoriseen muistiin, lyhytkestoiseen työmuistiin ja pitkäaikaiseen säilömuistiin.
Ajattelu= on aivoissa tapahtuva prosessi, jonka avulla jotkin eliöt yrittävät hahmottaa ja jäsentää todellisuutta.

# data[].attributes.body
Tunnetuimpiin positiivisen psykologian puolestapuhujiin kuuluu muun muassa yhdysvaltalaisprofessori Martin Seligman, joka on määritellyt laajan tutkimustyönsä perusteella 24 luonteenvahvuutta, esim. ilo urheus ja sinnikkyys. Luonteenvahvuudet ovat myös päällekkäisiä muiden ominaisuuksien ja kykyjen kanssa. On tutkittu, että omien ydinvahvuuksien tunnistaminen auttaa ihmistä löytämään itsensä parhaat puolet.

# data[].attributes.body
Teorian käsitys ihmisen persoonallisuudesta pohjautuu aiemmin sosiaalisissa tilanteissa opittuihin malleihin ja niiden soveltamiseen uusissa tilanteissa, eri ihmisten seurassa ja ympäristöä havaitessa.

# data[].attributes.body
Positiivisen psykologian tutkimuskenttä jakautuu pääasiassa kolmeen tukipylvääseen.
- Ensinnäkin positiivinen psykologia tutkii myönteisiä tunteita.
- Toiseksi positiivinen psykologia tutkii myönteisen ominaisuuksien kuten vahvuuksien, hyveiden ja kykyjen käyttöä ja vaikutusta ihmisen elämään.
- Kolmanneksi positiivinen psykologia tutkii myönteisiä instituutioita, kuten demokratian vaikutusta ihmisten hyvinvointiin.
- Positiivisen psykologian tutkimuskenttään kuuluu näiden pääpiirteiden lisäksi myös paljon tutkimusta hyvästä vuorovaikutuksesta, ihmissuhteista, kasvatuksesta ja pedagogiikasta, arvoista, tavoitteista sekä aivorakenteiden muuttamisesta.

# data[].attributes.body
Positiivisen psykologian tutkimusten mukaan erityisen vaikuttavia sisältöjä hyvinvoinnin ja kukoistuksen lisäämiseen ovat myönteiset tunteet, laadukkaat ihmissuhteet, unelmien ja tavoitteiden tavoitteleminen, läsnäolo ja uppoutuminen, hyvinvoiva keho, omien vahvuuksien tunnistaminen ja käyttäminen sekä elämän merkityksellisyyden ja merkityksellisten elämänsisältöjen vaaliminen. Näihin kaikkiin osa-alueisiin positiivisen psykologian interventioista on löydetty satoja erilaisia harjoitteita, joiden avulla omaa ja muiden hyvinvointia on mahdollista edistää.

# data[].attributes.body
B.F. Skinnerin tutkima välineellinen ehdollistuminen tarkoittaa jonkin toiminnan syntymistä tai sammumista palkkioiden ja rangaistusten myötä.
Välineellistä ehdollistumista voisi käyttää persoonallisuuden selittämisessä siten, että ihmisen persoonallisuus ja reagointitavat perustuvat rangaistusten ja palkkioiden kautta opittuihin tapoihin.

# data[].attributes.body
-Ulrich Neisser oli yhdysvaltalainen psykologi, joka kehitti havaintokehäteorian, joka kuvaa havaitsemisen kolmea vaihetta

# data[].attributes.body
Positiivisen psykologian tutkimus keskittyy siis ennaltaehkäiseviin mielenterveystaitoihin ja hyvinvoinnin vahvistamiseen. Martin Seligman on todennut, että hyvän tutkimista tarvitaan siksi, että vaikka elintaso on viimeisinä vuosikymmeninä noussut maailman hyvinvointivaltioissa moninkertaisesti, ihmiset voivat henkisesti huonosti. Masennus ja ahdistus ovat päinvastoin lisääntyneet ympäristön hyvinvoinnin edellytysten parantumisesta huolimatta. Ongelmakeskeinen lähestyminen ja häiriöihin tai puutteisiin keskittynyt psykologia eivät ole kyenneet lisäämään inhimillistä kukoistusta, ja siksi kukoistuksen aiheuttajia tulisi tutkia ja soveltaa entistä kiihkeämmin.

# data[].attributes.body
Freud näki, että ihmisen kehitys etenee vaiheittain tasojen kautta. Teoria pyrkii selittämään sitä, miksi ihmisen persoonallisuus muovautuu joskus terveellä ja joskus epäterveellä tavalla.

# data[].attributes.body
Perustietoja:
- Humanistinen psykologia on ihmisen persoonallisuutta kokoava psykologinen näkökanta
- Korostaa yksilön kykyä vaikuttaa itseensä ja  tarkastelee yksilöä ainutlaatuisena kokonaisuutena yksilön kokemusten kautta
- Teoria painottaa vapaata tahtoa, luovuutta ja kokemusta itsestä
- kehittyi 50-luvulla
- Psykoanalyyttisen teorian ja behaviorismin vastavoima
- subjektiivisuutta korostetaan ympäristön vaikutuksen sijaan
- Humanistisen psykologian keskeinen kehittäjä Abraham Maslow selitti yksilön tarpeita tarvehierarkialla
- Carl Rogers kehitti psykoterapian, jossa yksilön kykyä muokata elämäänsä korostettiin

Kritiikkiä:
- Perusajatuksia hankala tulkita tieteellisesti
- subjektiivisuuden vähentää luotettavuutta ja objektiivisuutta

Käsitys persoonallisuudesta keskittyy yksilöön ja hänen omiin kokemuksiinsa
- Reaaliminä ja ihanneminä korostavat yksilön käsitystä omasta persoonallisuudesta
- Reaaliminä on perusta, jonka päälle rakentuvat vuorovaikutus ja elämän kehityskaari

# data[].attributes.body
-George Kellyn mukaan ihmisellä on persoonallisia käsityksiä persoonallisuudesta. Todellisuus on se millaiseksi kukin todellisuutensa rakentaa.
-Ihminen on omaksumiensa roolien kokonaisuus.
-Psyykkiset häiriöt johtuvat vääristä ajattelumalleista.

# data[].attributes.body
Behaviorismi on edistänyt kokeellista tutkimusta. Behaviorismissa korostettiin havainnoitavan toiminnan tarkkailua, joka johti monien uusien tutkimusasetelmien ja tiedonkeruumenetelmien syntymiseen.
Behaviorismia on kuitenkin syytä kritisoida, koska sillä on kapea tarkastelunäkökulma, koska se ei usko psyykeen tai perimän vaikutukseen persoonallisuudessa, vaan vain ympäristön kautta opittuihin piirteisiin.