# data[].attributes.headline
תמונה מעניינת

# data[].attributes.subject
תמונה מעניינת

# data[].attributes.attachment_link.title
התמונה שמשגעת את נאס”א: האם התגלה חוף ים על כוכב המאדים?

# data[].attributes.attachment_link.description
תגלית מרעישה מהחלל: רכב החלל של נאס”א חשף עדויות דרמטיות לקיומו של חוף ים קדום וגלי מים בלב המדבר השומם של כוכב המאדים | חוף הומה או גבעת טרשים צחיחה? (חדשות בעולם)

# data[].attributes.headline
מרבצי מים תת קרקעיים על מאדים

# data[].attributes.subject
מרבצי מים תת קרקעיים על מאדים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
בת-שבע וגון גלמידי

# data[].attributes.attachment_link.title
מאגר עצום של מים נוזליים זוהה מתחת לפני השטח של מאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
אם עד לפני כמה עשורים, התעסקו החוקרים בשאלה הגורלית, האם יש או אין חיים על המאדים, הרי שבשנים האחרונות הם הולכים ומתמקדים בתעלומה הגורלית לא פחות: האם יש או אין בו מים נוזליים.

# data[].attributes.headline
השפעות שליליות על גוף האדם - האסטרונאוטים שחולצו מתחנת החלל לאחר -8-9 חודשים

# data[].attributes.subject
השפעות שליליות על גוף האדם - האסטרונאוטים שחולצו מתחנת החלל לאחר -8-9 חודשים

# data[].attributes.attachment_link.title
מה קרה לפנים של האסטרונאוטית מתחנת החלל? התעלומה וההסבר

# data[].attributes.attachment_link.description
תשעה חודשים בחלל, ועכשיו 45 ימי שיקום על הקרקע: האסטרונאוטית סוני וויליאמס חזרה בשבוע שעבר לכדור הארץ עם שיער לבן ומראה מבוגר בהרבה מגילה. ד”ר ערן שנקר, רופא חלל ישראלי שליווה בזמנו את אילן רמון ז”ל: ”שום דבר טוב לא קורה לגוף מבחינה בריאותית בשהות ממושכות בחלל. כל מערכות הגוף נפגעות”. מומחה מנאס”א: ”זה כמו לעשן קופסת סיגריות ביום”

# data[].attributes.body
ג'יימס ווב תיעד את הטבעות של אןראנוס

# data[].attributes.attachment_link.title
מדהים! ג'יימס ווב תיעד את הטבעות של אורנוס

# data[].attributes.attachment_link.description
נאס"א פרסמה תמונה של כוכב הלכת השביעי במערכת השמש, שבה ניתן לראות בבירור את הטבעות שלו. מדובר בתמונה הברורה ביותר של הטבעות שצולמה אי פעם

# data[].attributes.headline
כמה אשקול על כוכבי לכת אחרים? המממ

# data[].attributes.subject
כמה אשקול על כוכבי לכת אחרים? המממ

# data[].attributes.body
מחשבון שימושי

# data[].attributes.attachment_link.title
כמה אשקול בכוכב לכת אחר - משקלי בכוכבי הלכת כוח המשיכה בפלנטות אחרות

# data[].attributes.attachment_link.description
כמה אשקול בכוכב לכת אחר - משקלי בכוכבי הלכת כוח המשיכה בפלנטות אחרות

# data[].attributes.headline
ליקוי ירח - ניסוי (מצפה ברקת)

# data[].attributes.subject
ליקוי ירח - ניסוי (מצפה ברקת)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יצירת דיאגרמה של תנועת צל בחלל - נשתמש בתמונות מהשידור הישיר של ליקוי הירח בכדי "לראות" את תנועתו של צל כדור הארץ בחלל.

גם כדור הארץ וגם נעים בחלל במהירות מסויימת.
בד"כ קשה לנו להרגיש זאת, אולם בעת ניתן להבחין בתנועה היחסית בין שני הגופים באופן ישיר.
באמצעות התמונות מהשידור הישיר של נוכל להדגים את התופעה הנ"ל, ואף לערוך מדידות כמותיות באמצעותן נחשב את מהירות תנועת צל כדור הארץ ביחס .

הוראות למעבדה

1. צפו במצגת המציגה את תופעת ליקוי הירח ואת תנועת הירח ביחס לכדור הארץ

2. שמרו מדי כ-10 דקות את התמונה מהשידור הישיר, בתיקייה במחשב המקומי. על-ידי הקלקה על הלחצן הימני בעכבר, ולאחר מכן "Save image as" ("שמור תמונה בשם"). התמונה מתרעננת באופן אוטומאטי בדף השידור. ניתן לשמור את התמונות באינטרוולים קטנים/גדולים יותר.

3. פתחו את התמונות בתוכנת עיבוד התמונות המועדפת עליכם, ניתן לעבוד גם עם תוכנות כגון WORD או POWERPOINT

4. סדרו את התמונות עפ"י הזמן בו צולמו - החל משלב תחילת הליקוי ועד לתום האירוע.

5. צרו עיגול, אשר ייצג את צל כדור הארץ.

6. עיקבו באמצעות העיגול שיצרתם אחר תנועת צל כדור הארץ על-פני הירח. שימרו את התמונות במחשב האישי (נא לשמור על זכויות יוצרים).

ראו תמונה לדוגמא :

7. ניתן ליצור סרטון "רצף זמן" המציג את תנועת צל כדור הארץ על פני הירח. ראו דוגמא

8. בכל תמונה מהשידור הישיר של ליקוי הירח - מופיע הזמן המדוייק בו צולמה התמונה. השתמשו בתמונות בכדי למצוא את מועד ההתחלה והסיום המדוייקים של הליקוי.

9. חשבו את פרק הזמן הכולל של האירוע. (שעת התחלה - שעת סיום)

10. עירכו דיאגרמה המראה את מועדי הליקוי המדוייקים : כניסה לצל חלקי - , כניסה לצל מלא , יציאה מצל מלא, יציאה מצל חלקי

11. קוטר הירח כ-3.4 אלף קילומטר. חשבו : מהי המהירות הממוצעת של תנועת צל כדור הארץ על פניו של הירח ? (מהירות = מרחק / זמן)

ניתן להשתמש בנתונים שקבלנו בכדי לחשב את קוטר הירח באמצעות שימוש בתמונות מליקוי הירח.

מומלץ: ניסויים נוספים בנושא ליקוי ירח

אלו המעוניינים להתנסות בפרוייקט הנ"ל טרם השידור - מוזמנים להשתמש בתמונות מטה

# data[].attributes.attachment_link.title
ליקוי ירח ניסוי - חישוב תנועת צל כדור הארץ בחלל

# data[].attributes.attachment_link.description
יצירת דיאגרמה של תנועת צל בחלל - נשתמש בתמונות מהשידור הישיר של ליקוי הירח בכדי "לראות" את תנועתו של צל כדור הארץ בחלל. גם כדור הארץ וגם נעים בחלל במהירות מסויימת.בד"כ קשה לנו להרגיש זאת, אולם בעת ניתן להבחין בתנועה היחסית בין שני הגופים באופן ישיר.באמצעות התמונות מהשידור הישיר של נוכל להדגים את התופעה הנ"ל, ואף לערוך מדידות כמותיות באמצעותן נחשב את מהירות תנועת צל כדור הארץ ביחס .

# data[].attributes.headline
תנועת מערכת השמש במרחב - לא בדיוק כמו שחשבתם - טופ גיק המעולים

# data[].attributes.subject
תנועת מערכת השמש במרחב - לא בדיוק כמו שחשבתם - טופ גיק המעולים

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שלמדתי היום - פרק 115

# data[].attributes.headline
עשו זאת בעצמכם - מערכת ארץ-ירח- שמש מסתובבת

# data[].attributes.subject
עשו זאת בעצמכם - מערכת ארץ-ירח- שמש מסתובבת

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת שמש ארץ ירח פנאומטית - WeMake

# data[].attributes.headline
סרטוני ליקויים שונים, דוידסון

# data[].attributes.subject
סרטוני ליקויים שונים, דוידסון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדענים שבחנו את מחזור המים בכוכב הלכת החוץ שמשי WASP-121b, שנמצא במרחק של 855 שנות אור מכדור הארץ, מעריכים היום (שלישי) כי יש בו עננים שעשויים ממתכת וכי הגשמים שיורדים בו עשויים מאבני חן נוזליות.

הכוכב, שמוגדר כוכב לכת דמוי צדק חם מאד, התגלה בשנת 2015. הוא מקיף את הכוכב שלו - WASP-121 - בכל 30 שעות. עם זאת, בדומה לירח וכדור הארץ, רק אחד הצדדים שלו מכוון לעבר הכוכב, ועל כן אותו צד מקבל את אור היום והצד השני נמצא בחשיכה מתמדת.

במחקר החדש, שפורסם בכתב העת Nature Astronomy, המדענים מדדו לראשונה את האטמוספירה בצד האפל באמצעות טלסקופ החלל האבל. לפי הממצאים, בצד המואר, הטמפרטורה באטמוספירה העליונה מגיעה ל-3,000 מעלות, ובצד האפל היא נמוכה במחצית, ובשל כך יש רוחות עזות מהירות של 17,700 קמ"ש שנעות ממערב למזרח.

על פי המחקר, הטמפרטורות הקיצוניות בצד המואר מפרקות את המים לרכיבים האטומיים שלהן, אולם הרוחות כאשר הרוחות מעבירות אותם לצד האפל, הטמפרטורות הנמוכות גורמות לאטומים של המימן והחמצן להתאחד שוב ונוצרים אדי מים חדשים ששוב נעים לעבר הצד המואר.

כמו כן, המדענים זיהו כי העננים בכוכב מורכבים ממתכות כדוגמת ברזל, מגנזיום וכרום. כאשר הטמפרטורות צונחות, המתכות מתעבות לעננים בצד האפל וכאשר הרוחות מעבירות אותם לצד המואר, ענני המתכת מתאדים לגזים.

אולם, בשל ההיעדרות של אלומיניום וטיטניום מהאטמוספירה, המדענים מעריכים עוד לפני שהעננים עוזבים את הצד האפל, הם מורידים גשם עשוי אבני חן כדוגמת אודם או ספיר בשכבות עמוקות של האטמוספירה שלא ניתן לקיים בהן תצפיות.

"עם התצפית הזו, אנחנו מקבלים מבט גלובלי על המטאורולוגיה של כוכב לכת חוץ שמשי", אמר מוביל המחקר, תומס מיקאל-אוונס ממכון מקס פלנק בגרמניה. "על אף הגילוי של אלפי כוכבי לכת חוץ שמשיים, הצלחנו לחקור את האטמוספירה של מעטים מהם בשל האופי המתאגר של התצפיות", קבע.

# data[].attributes.attachment_link.title
במרחק של 855 שנות אור: כוכב לכת עם גשם של אבני חן

# data[].attributes.attachment_link.description
מדענים שבחנו את מחזור המים בכוכב הלכת החוץ שמשי WASP-121b, שנמצא במרחק של 855 שנות אור מכדור הארץ, מעריכים היום (שלישי) כי יש בו עננים שעשויים ממתכת וכי הגשמים שיורדים בו עשויים מאבני חן נוזליות. הכוכב, שמוגדר כוכב לכת דמוי צדק חם מאד, התגלה בשנת 2015.

# data[].attributes.headline
יחסי הסיבוב בין כדור הארץ הירח והשמש

# data[].attributes.subject
יחסי הסיבוב בין כדור הארץ הירח והשמש

# data[].attributes.headline
מערכת השמש  AR SOLAR SYSTEM WITH METAVERSE

# data[].attributes.subject
מערכת השמש  AR SOLAR SYSTEM WITH METAVERSE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suggested steps

The following are suggested steps for the learning activity.

Part 1 - Viewing the Solar System in AR

1. The teacher provides groups of students with the AR space flashcards (just the Sun and the Planets). Students explore the solar system using the AR Flashcard App. Using the AR Flashcard App: Place the flashcards on the ground or a table. Open the AR Flashcard App and follow the prompts below.
Click on the camera icon to see a screenshot of each instruction.

1. Open the AR app and click on 'FREE' .

2. Click on the three lines in the top left-hand corner to open the menu .

3. Select "Space" .

4. Follow the Tutorial or click on the Space Monkey image at the bottom-centre of the screen to view the Space AR Cards .

5. Students can take photos of their AR viewing experience by clicking on the camera or by taking a screenshot using their tablet/smartphone device .

2. Ask students, in groups, to place the Planets in the correct order following the Sun (without looking online). Once students are happy with their solution, they take a photo of their Solar System sequence.

3. The class comes together to share and discuss the ordering of the planets.

4. Students are then provided with the "Solar System" flashcard, and use this to check the ordering of their planets. Students are provided with the chance to rearrange their AR Solar System and to take another photo. Groups share back which planets they had correctly/incorrectly placed.

5. Students reflect on the AR Space Flashcards, considering in their groups what other layers of digital information could be included to improve a learner's experience and understanding of the Solar System? Groups share back and ideas are documented by the teacher/students.

6. Students are then provided with an opportunity to create their own AR Solar System App using Metaverse, drawing on their experience with the flashcards and ideas around additional digital information.

Part 2 - AR Creation with Metaverse

Creating AR and VR content with Metaverse: To use Metaverse, students create their App solutions using the online platform with a Desktop/Laptop computer. Students view and check their AR projects using the App on a Tablet/Smartphone device. We provide an example here of a project but for a full development tutorial please view the Metaverse YouTube Channel. They have many excellent tutorials that walk users through the creation of AR Apps and using various features.

For a sample project in Metaverse please view the CSER project we have created by scanning the QR code using your Metaverse App or by following this link to download the App.

# data[].attributes.attachment_link.title
AR Solar System with Metaverse | Digital Technologies Hub

# data[].attributes.attachment_link.description
In this lesson, students explore our Solar System in Augmented Reality (AR). Students start by exploring a set of AR flashcards that present the Sun and Planets in our Solar System and then go on to use the Metaverse App to create their own AR solar system experience based on research.

# data[].attributes.headline
כדור הארץ הזעיר בתמונה של קסיני מתחת לטבעות שבתאי

# data[].attributes.subject
כדור הארץ הזעיר בתמונה של קסיני מתחת לטבעות שבתאי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
היום בו כדור הארץ חייך (באנגלית: The Day the Earth Smiled) הוא אירוע שהתרחש ב- 19 ביולי 2013, בו נכנסה ה גשושית קאסיני לצל של שבתאי וצילמה אותו ואת ירחיו, את מערכת טבעותיו וגם את כדור הארץ, נוגה ו מאדים. לקראת המאורע נערכו פעילויות אסטרונומיה ו מדע פופולרי ברחבי העולם, והוא נודע בתור "היום בו כדור הארץ חייך". התמונה שנוצרה ידועה באותו שם.

קרולין פורקו, ראש צוות עיבוד התמונה של הגשושית קאסיני, העלתה רעיון לנצל את האירוע בו קאסיני חולף בצל שבתאי, ליום בו יש פעילויות ברחבי העולם. מטרת האירוע הייתה לעודד אנשים להתעניין בחקר החלל, ולהיות חלק מהחגיגה בו ידוע זמן צילום כדור הארץ מראש. השאיפה ליצור תמונה שתזכיר בהשפעתה את נקודה כחולה חיוורת.

פעמיים בעבר הגשושית נכנסה לצל של שבתאי, בשנים 2006 ו-2012. לקראת המעבר ב-2013, נעשו פעילויות לעודד אנשים להסתכל לשמיים ו"לחייך" לקראת הצילום. זו הייתה הפעם הראשונה שבה אנשים מחוץ לצוות המשימה ידעו כי עומדים לצלם אותם מהחלל הרחוק, והפעם הראשונה שקאסיני הצליחה לצלם ארבעה כוכבי לכת בבת אחת - שבתאי, כדור הארץ, מאדים, ונוגה.

קאסיני צילמה רצף של תמונות ב-19 ביולי, והם עובדו לתמונה אחת על ידי המעבדה המרכזית לעיבוד תמונות של קאסיני (CICLOPS). התמונה הסופית פורסמה לציבור ב-12 בנובמבר 2013, ונקראה "היום בו כדור הארץ חייך" התמונה הסופית כללה גם את שבתאי, מערכת הטבעות שלו, כדור הארץ, מאדים, וונוס, ומספר ירחים של שבתאי. בנוסף צולמו מספר תמונות ברזולוציה גבוהה עם המצלמה בעלת שדה הראייה הצר, כדי להתמקד על כדור הארץ.

קאסיני תוכננה לצלם את כדור הארץ ב-19 ביולי 2013, בשעה 21:27 UTC. מספר פעילויות התקיימו לציון האירוע:

הוקם אתר רשמי כפורטל לתיאום כל הפעילויות לקראת ה-19 ביולי. פורקו וצוותה עודדו את המשתמשים לציין את הייחודיות בחיים על פני כדור הארץ והישגי האנושות בחקר מערכת השמש.

עמותות "אסטרונומים ללא גבולות" (Astronomers Without Borders) תיאמו אירועים ברחבי העולם.

נאס"א יזמה פעילות שנקראה "נופפו לשלום לשבתאי" כדי לציין את צילום הדיוקן הבין כוכבי - הם הזמינו אנשים לנופף לכיוון של שבתאי בזמן הצילום.

"הודעה לגלקסיית שביל החלב": תחרות במהלכה אנשים יכלו לשלוח תמונה או יצירה מוזיקלית שנוצרה ב-19 ביולי. היצירות הזוכות בתחרות שולבו בתוך הודעה שנשלחה ממצפה הכוכבים ארסיבו כמסר לחלל (בדומה להודעת ארסיבו).

התמונות שהתקבלו מהגשושית "קאסיני" ירדו בטלמטריה זמן קצר לאחר האירוע. הן כללו תמונות ברזולוציה גבוהה של כדור הארץ והירח וחלק מתמונת הפסיפס הכוללת. תמונות ראשוניות פורסמו מיד לאחר האירוע עצמו.

עיבוד מלא של התמונות התבצע במעבדת CICLOPS במשך חודשיים. בפועל לקח לקאסיני ארבע שעות לצלם את כל השטח - ולקח לה 323 תמונות, מתוכם 141 שולבו בתמונת הפסיפס. התמונה מכסה שטח של 651,592 ק"מ.

תמונת הפסיפס "היום בו כדור הארץ חייך" פורסמה ב-12 בנובמבר 2013, וזכתה לתהודה תקשורתית רחבה ברחבי העולם. התמונה עיטרה את העמוד הראשי של העיתון הניו יורק טיימס.

קרולין פורקו הקדישה תמונת פסיפס לזכרו של האסטרונום קרל סייגן, בטקס ב ספריית הקונגרס לכבוד רכישתם את הארכיון של סייגן. בנוסף, קולאז' של תמונות שצולמו על ידי הציבור פורסם על ידי נאס"א בתצורת התמונה של שבתאי ב-12 בנובמבר.

# data[].attributes.attachment_link.title
היום בו כדור הארץ חייך - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
היום בו כדור הארץ חייך (באנגלית: The Day the Earth Smiled) הוא אירוע שהתרחש ב- 19 ביולי 2013, בו נכנסה ה גשושית קאסיני לצל של שבתאי וצילמה אותו ואת ירחיו, את מערכת טבעותיו וגם את כדור הארץ, נוגה ו מאדים. לקראת המאורע נערכו פעילויות אסטרונומיה ו מדע פופולרי ברחבי העולם, והוא נודע בתור "היום בו כדור הארץ חייך".

# data[].attributes.headline
אירופה ואיו - שניים מהירחים הבולטים של צדק - חגים סביבו. כפי שנתפסו במצלמת קאסיני

# data[].attributes.subject
אירופה ואיו - שניים מהירחים הבולטים של צדק - חגים סביבו. כפי שנתפסו במצלמת קאסיני

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
Timelapse of Europa & Io orbiting Jupiter, captured by the Cassini space probe

via NASA-JPL’s @kevinmgill

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
Timelapse of Europa & Io orbiting Jupiter, captured by the Cassini space probe

via NASA-JPL’s @kevinmgill https://t.co/5BzKTsxlLl

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Timelapse of Europa & Io orbiting Jupiter, captured by the Cassini space probe

via NASA-JPL’s @kevinmgill pic.twitter.com/5BzKTsxlLl
— Latest in space 🪐 (@latestinspace) January 28, 2022

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
Timelapse of Europa & Io orbiting Jupiter, captured by the Cassini space probe

via NASA-JPL’s @kevinmgill https://t.co/5BzKTsxlLl

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
Timelapse of Europa & Io orbiting Jupiter, captured by the Cassini space probe

via NASA-JPL’s @kevinmgill https://t.co/5BzKTsxlLl

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
Timelapse of Europa & Io orbiting Jupiter, captured by the Cassini space probe

via NASA-JPL’s @kevinmgill

# data[].attributes.headline
נופים דמויי מאדים בכדוה"א 

# data[].attributes.subject
נופים דמויי מאדים בכדוה"א 

# data[].attributes.attachment_link.description
Aw snap! Google Earth isn't supported on your browser. You may need to update your browser or use a different browser. Please see our system requirements for more information. Chrome is a great choice and you can download it here. Or if you're feeling adventurous, you can try Earth anyway by choosing an option below.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aw snap! Google Earth isn't supported on your browser. You may need to update your browser or use a different browser. Please see our system requirements for more information. Chrome is a great choice and you can download it here.

Or if you're feeling adventurous, you can try Earth anyway by choosing an option below.

Learn more about Google Earth.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aw snap! Google Earth isn't supported on your browser. You may need to update your browser or use a different browser. Please see our system requirements for more information. Chrome is a great choice and you can download it here. Or if you're feeling adventurous, you can try Earth anyway by choosing an option below.

# data[].attributes.headline
למה אף אחד לא מדבר על צדק? (איפה זה פלנט שלום בכלל)

# data[].attributes.subject
למה אף אחד לא מדבר על צדק? (איפה זה פלנט שלום בכלל)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Mooki - The Official Channel - מוקי - הערוץ הרשמי

# data[].attributes.attachment_link.title
מוקי - מדברים על שלום - קליפ

# data[].attributes.headline
שקלתם פעם לעשות טרהפורמציה לנוגה? גם אני לא. אבל יש כאלה שכן

# data[].attributes.subject
שקלתם פעם לעשות טרהפורמציה לנוגה? גם אני לא. אבל יש כאלה שכן

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
התיכון להייטק ואומנויות

# data[].attributes.attachment_link.title
מה דעתכם להפוך את כוכב הלכת נוגה למקום מתאים לחיי אדם? - התיכון להייטק ואומנויות

# data[].attributes.attachment_link.description
מאת: רפאלה בלס טוב, עם מאדים כבר סיימנו, זה מובן מאליו… כולם מדברים על מאדים. האנשים המציאותיים מדברים על שיגור

# data[].attributes.headline
זריחת הארץ - סרטון מפעים

# data[].attributes.subject
זריחת הארץ - סרטון מפעים

# data[].attributes.headline
זריחת הארץ מהירח - יחידת לימוד ניסיונית

# data[].attributes.subject
זריחת הארץ מהירח - יחידת לימוד ניסיונית

# data[].attributes.headline
זריחת כדור הארץ - הצילום המפורסם מהירח

# data[].attributes.subject
זריחת כדור הארץ - הצילום המפורסם מהירח

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זריחת הארץ (ב אנגלית: Earthrise) הוא תצלום של כדור הארץ ה זורח מעל פני הירח, שצולם על ידי ה אסטרונאוט ויליאם אנדרס ב- 1968 במהלך משימת אפולו 8. התמונה נכללה בסדרת 100 התמונות המשפיעות ביותר בכל הזמנים של טיים מגזין ונחשבת בתור "התצלום הסביבתי המשפיע ביותר שצולם".

זריחת הארץ הוא שמו של תצלום AS8-14-2383 של נאס"א שצולם במהלך משימת אפולו 8.

מפקד המשימה, האסטרונאוט פרנק בורמן, צילם תמונה דומה בשחור לבן בטרם צולמה תמונה זו. התמונה צולמה בשנית על ידי אנדרס עם סרט צילום צבעוני, ולמעשה זו התמונה שזכתה לפרסום.

התמונה צולמה במהלך המסלול סביב הירח ב- 24 בדצמבר 1968, באמצעות מצלמת הסלבלד. במצלמה היה סרט פילם אשר יוצר במיוחד על ידי חברת קודאק.

ניתן להאזין להקלטה של האירוע, בו שלושת אנשי הצוות, אנדרס, בורמן ו ג'יימס לוול משוחחים ברגע הצילום.

צולמו הרבה פריימים מהרגע הזה, כפי שניתן להבין גם מהקלטת האירוע, בהוראתו של בורמן. לאחר שאנדרס צילם (הגדרות הצילום היו 1/250 השנייה ו צמצם F/11), צילם גם לוול עוד שתי תמונות, אך בהגדרות צילום שונות.

ב אוטוביוגרפיה של בורמן ניתן למצוא תמונה בגודל כמעט עמוד שלם רפרודוקציה של צילום השחור לבן אותו צילם מהאירוע, יחד עם הכיתוב "אחת התמונות המפורסמות בהיסטורית הצילום - צולמה לאחר שלקחתי את המצלמה מאנדרס". בורמן היה מפקד המשימה, ועוד ציין בספרו כי זו התמונה ששירות הדואר השתמש בה על בול, ואין עוד הרבה צילומים ששוכפלו כמו תמונה זו. אך כפי שנכתב קודם, התמונה שמופיעה בספרו של בורמן אינה זהה לתמונה שצילם אנדרס, כאשר מלבד המיקום השונה של כדור הארץ, גם צורת העננים שונה.

התצלום מופיע בספר שהוציא מגזין לייף " 100 צילומים ששינו את העולם".

ב- 1969 הפיק שירות הדואר האמריקאי בול עם פרטים מתמונה זו, עם הכיתוב "...In the beginning God" (בראשית ברא אלוהים).

# data[].attributes.attachment_link.title
זריחת הארץ - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
זריחת הארץ (ב אנגלית: Earthrise) הוא תצלום של כדור הארץ ה זורח מעל פני הירח, שצולם על ידי ה אסטרונאוט ויליאם אנדרס ב- 1968 במהלך משימת אפולו 8. התמונה נכללה בסדרת 100 התמונות המשפיעות ביותר בכל הזמנים של טיים מגזין ונחשבת בתור "התצלום הסביבתי המשפיע ביותר שצולם".

# data[].attributes.headline
גידול חומוס בחלל

# data[].attributes.subject
גידול חומוס בחלל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כשאתם חושבים איך ייראו החיים על הירח, אתם אולי מדמיינים כיפה אטומה עם חמצן מוגבל, שתחתיה חיים בני אדם בצפיפות יחסית. לא בטוח שהדבר שהכי מתחשק לכם לדמיין הוא שכולם אוכלים חומוס. אבל כנראה זה מה שיקרה, אם רק נדע לגדל אותו בחלל.

ד"ר יהונתן ויינטראוב, מדען רב-תחומי וממייסדי פרויקט SpaceIL, קיבל על עצמו את המשימה לבדוק אם ניתן לעשות זאת. הוא הגה ניסוי שיזכה בקרוב לעלות לתחנת החלל הבינלאומית יחד עם האסטרונאוט הישראלי איתן סטיבה. במסגרת הניסוי, יונבט חומוס בחלל וייעשה ניסיון לשלוט מרחוק בגידול שלו, באמצעות שינויים באור המוקרן עליו. בסופו של דבר, המטרה היא לגדל כך חומוס גם על הירח, ולא בעתיד הרחוק.

"עם החזרה של המשימות המאויישות לירח, הכניסה של מגוון גורמים למרוץ החלל וההערכה שאכן, תוך כמה עשורים כנראה באמת תוקם מושבה אנושית על הירח, התחלתי לחשוב, מה אנשים יאכלו שם?", הוא מספר. החיים על הירח מרתקים את וינטראוב מגיל צעיר. בגיל 14 כתב מאמר ליריד מדע בית ספרי שעסק בשאלה מה צריכים להיות החוקים של משחק כדורגל על הירח, כך שיישארו הוגנים.

"נחמד לראות צמח מוכר"

הקריירה של ויינטראוב מגוונת מאוד. הוא התחיל אותה בתחום החלל והשתתף באוניברסיטת החלל הבין לאומית שהתקיימה ב-NASA, המשיך למסלול מחקרי באוניברסיטת תל אביב בתחום המשלב בין הנדסת חשמל לחקר המוח ובהמשך סיים דוקטורט בביופיזיקה באוניברסיטת סטנפורד. לאחרונה, הוא קיבל מענק מ-NIH, שאיפשר לו להקים מעבדה משלו באוניברסיטה, לחקר הסרטן. במקביל לכל אלה, הוא יזם עם כפיר אדרי ויריב בש את SpaceIL, העמותה שריסקה חללית קטנה לתוך הירח (התוכנית הייתה להנחית אותה ברכות, אבל עצם ההגעה לשם, כעמותה פרטית, והעניין שהפרויקט עורר היו הישגים לא רעים), והקים סטארט-אפ בתחום הלוויינים. עכשיו יש לו גם את פרויקט החומוס.

"כרגע, בתחנת החלל הבינלאומית אין חקלאות. מי שמתגורר בה תלוי באספקה שמגיעה מכדור הארץ בכל כמה חודשים", הוא אומר. "אחרי השימוש, חומרי הפסולת חוזרים לכדור הארץ. אל הירח, יהיה הרבה יותר מאתגר לשלוח אספקה סדירה - המרחק לתחנת החלל הוא 400 ק"מ, ואילו לירח - 384 אלף ק"מ. למאדים זה יהיה בלתי אפשרי, כי המסע לשם אורך קרוב לשנה. יהיה כבד מדי לסחוב אספקה לכל תקופת המסע.

"לכן ההתיישבות מחוץ לכדור הארץ תהיה חייבת לעבור למודל מעגלי, ממחזר. כמובן, צמחים הם הטכנולוגיה המובילה ליישוב בר-קיימא. הם גם מזון, גם ממחזרים חמצן וגם עוזרים בסינון המים. ואפשר לקחת אותם כזרע קטן ולגדל אותם".

פרופ' איל שמעוני, סמנכ"ל הטכנולוגיה של חברת שטראוס, התומכת בפרויקט החומוס של ויינטראוב, מצביע על יתרון נוסף: "צמח נותן לאסטרונאוט הרגשה נעימה, פסיכולוגית. נחמד לראות צמח, משהו מוכר".

לצד שטראוס תומכים בפרויקט סברה, קבוצת חיפה, חברת המכשור הרפואי מדטרוניק ומשפחת גולדברג, והשותפות העסקיות קרן ההשקעות Moon2Mars Ventures ועמותת D-Mars.

גידול בתנאים מוגבלים

כדי לגדל צמחים, דרושים משאבים מסוימים. "על הירח המשאבים מוגבלים", אומר ויינטראוב. "נכון שגם על כדור הארץ הם מוגבלים, אבל בירח עוד יותר. האוויר מוגבל, המים מוגבלים, כמות האדמה מוגבלת. דווקא אור יש כמה שצריך".

ישנם עוד אתגרים לגידול מזון בחלל. לדוגמה, כוח הכבידה. צמחים מתבססים עליו כדי לדעת לאיזה כיוון להצמיח שורשים ולאיזה כיוון להצמיח את העלווה. ללא כוח כבידה, צמחים עלולים ללכת לאיבוד, להסתבך, להצמיח שורשים ועלים לאותו כיוון או בכלל במעגלים.

ניסויים קודמים שנערכו בחלל הראו שצמחים מסוימים יכולים להתבסס גם על רמזי אור ולא רק על רמזי כבידה כדי להחליט לאן לצמוח. "לגבי חומוס, זה לא נוסה עדיין", אומר ויינטראוב. "הדבר הכי קרוב שעשו הוא לנסות לנטרל את הגן בחומוס שידוע שהוא מגיב לכבידה, ואז לראות מה החומוס ללא הגן הזה יעשה. אבל זה שונה מאשר לבחון גידול חומוס בתנאים אמיתיים של חוסר כבידה".

אתגרים נוספים הם מניעה של הבדלי טמפרטורה קיצוניים וקרינה, שעלולה לפגוע בדנ"א של הצמח ובצמיחה שלו. "כשמדברים על מגורים על הירח, מדברים על מנהרות לבה, שכבר נוצרו באדמת הירח. ככל הנראה הטמפרטורה שלהן היא סבירה והן גם מגינות מפני קרינה, אז יכול להיות שבני האדם יגורו ויגדלו את הצמחים שלהם במנהרות האלה", אומר דורון לנדוי, חבר צוות SpaceIL, מייסד שותף ב-Moon2Mars Ventures ויועץ אסטרטגי של הניסוי. "ניסוי החומוס ומוצרים רבים שמפותחים בתקופה זאת במדינה ישראל יעזרו בעתיד הלא רחוק בהתיישבות על הירח".

בשנים האחרונות, נרשמו כמה פריצות דרך בגידול צמחים בחלל, מה שאומר שהדבר כנראה אפשרי, למרות האתגרים הרבים. ניסויים שנערכו בעבר הראו שניתן לגרום לצמחים לנבוט, לצמוח ואף להניב פרי.

"הבעיה שאנחנו רצינו להתמודד איתה היא לא רק איך לגדל כמה שיותר חומוס, אלא איך לשלוט בצורה שבה הוא גדל, כדי שהוא לא יכלה את המשאבים המוגבלים", אומר ויינטראוב. "מהבחינה הזאת, הניסוי הזה יכול להביא תועלת גם לחיים בכדור הארץ. ככל שנלמד לגדל מזון עם פחות משאבים, כך נהיה מוכנים יותר לאתגרים שמצפים לנו גם כאן".

תיעוד של מצלמה למעיים

אחד האלמנטים המסקרנים בניסוי הוא השימוש בשינויים מלאכותיים בתאורה כדי לסמן לחומוס מתי לצמוח. "הקבוצה של יונתן מצליחה לשלוט בקצב שהחומוס גדל באמצעות שינוי במקור האור שמקרינים עליו. כך מוודאים שהוא לא גדל מהר מדי, באופן שמכלה את כל המשאבים שלו; שהוא גדל מהר בשלבים שבהם הוא מייצר את החלקים בעלי הערך התזונתי הרב ביותר; ושלא יציף את המקום בחמצן".

בניסוי הקרוב, האור ישמש, בין היתר, למניעת הנביטה לפני ההגעה לחלל, כדי לוודא שהוא אכן מסוגל לנבוט בחלל.

את התוכנה לבקרת נורות הלד שישמשו בניסוי כותבות תלמידות במדרשיית אמי"ת קמה בירוחם, בית ספר תיכון דתי לבנות עם אוריינטציה מדעית. כמו בפרויקט "בראשית", החללית של SpaceIL, גם הפעם חשוב לוויינטראוב לא האימפקט החינוכי, לא פחות מזה המדעי.

החומוס גדל בתוך מתקן בגודל של קרטון חלב בערך, שצוות הניסוי קורא לו "חממה". אין בו אדמה, אלא מצע גידול מאגאר לתוכו מושחלים הזרעים. בשל היעדר הכבידה, אין משמעות לצורה של המצע. וההערכה היא שהאור יגרום לכך שהשורשים יגדלו באגאר בצורה חופשית, והעלווה כלפי האור.

הצמח יצולם בתוך החממה הקטנה שלו במצלמות Pillcam זעירות שפיתחה חברת גיוון אימג'ינג הישראלית. בשימוש רפואי, אלה מצלמות שניתן לבלוע והן מתעדות את דרכן במעי. בניסוי החומוס, הן ישמשו לתיעוד של צמיחת החומוס במכל הסגור עם תנאי התאורה המבוקרים. גיוון אימג'ינג היא היום חלק מתאגיד מדטרוניק. לדברי לורנס קסלברנר, סמנכ"לית פיתוח ומנהלת אתר מדטרוניק יקנעם, "השורשים של הצמח יצולמו אחת לשעה לאורך כל הניסוי, הן באור לבן והן באור אינפרא אדום. תמונות אלו יישלחו מהחלל ישירות למרכז הפרויקט בישראל".

ג'ל במקום דשן

בכדור הארץ, כוח הכבידה משאיר את השורשים, המים והדשן בתוך מצע הגידול ודואג למפגש ביניהם. בעבר, נעשו ניסיונות לגדל צמחים על מים, אבל היו מקרים שבהם המחסור בכוחות הכבידה והבדלי הטמפרטורה שפועלים על כדור הארץ הובילו לכך שהמים עמדו במקום, וברגע שהצמח כילה את החמצן באזור אחד של המים, הוא לא הצליח לצרוך חמצן באזורים המרוחקים יותר. נעשו ניסיונות להזרים בועות לתוך המים, אך בחלל בועות אינן נעות כלפי מעלה בנוזל ומתפוצצות, אלא נשארות לזמן רב כמעין קצף בתוך הנוזל.

קבוצת חוקרים ניסתה לגדל צמח בתוך צנטריפוגה המדמה את כוח הכבידה, אבל קשה לבנות צנטריפוגה בגודל שיאפשר בהמשך להאכיל מושבת אסטרונאוטים.

"אצלנו ההזנה נעשית באמצעות ג'ל, שמצע הגדילה שלנו ספוג בו", אומר ויינטראוב. על הג'ל אחראית קבוצת חיפה (לשעבר חיפה כימיקלים). גד שחר, האגרונום הראשי בקבוצה, מסביר: "אנחנו רוצים לאפשר ניצול אופטימלי של יחידת שטח, ומצד שני, ריכוז גבוה מדי של דשן יכול לגרום נזק לצמח. היינו צריכים למצוא את הריכוז האופטימלי. המיחזור של חומרי ההזנה הוא קריטי. אנחנו משתמשים בחומרים שלא יהיה צורך להיפטר מהם, כלומר המטרה היא לעבוד באפס בזבוז".

גם לפן הזה של הניסוי יכול להיות יישום שאינו קשור לחלל. "ייצור דשן הוא תהליך שתורם להתחממות גלובלית, ולכן ככל שנפתח שיטות להצמיח חומוס או כל צמח אחר עם פחות דשן, תהיה לכך משמעות סביבתית", אומר שחר.

מה עושים עם הגזים

אחרי שדיברנו על תנאי הגידול, הגענו לחומוס עצמו. נבחנו חמישה זנים כדי למצוא את הזן העמיד ביותר מבחינת טמפרטורה, ועם זאת אטרקטיבי מבחינת קצב הגדילה. נבחר בסופו של דבר זן ישראלי, זהבית.

"למשפחת הקטניות, כידוע, יש ערכים תזונתיים מאוד דחוסים", מסביר שמעוני. "יש בהם יחסית הרבה חלבון, ויש פחמימות. יש חומר בשם טריפטופן, שמשפיע על הפרשת סרוטונין, ולכן יכול להשרות מצב רוח טוב. כך, אנחנו מגיעים באופן טבעי מאוד לחימצה. זה מה שאת קוראת לו חומוס".

אתה לא קורא לו חומוס?
"בבית שלי, כשאף אחד לא שומע, אני קורא לו חומוס. רשמית, הצמח נקרא חימצה, והגרגרים הם גרגרי חימצה, ואילו הרוטב עם כל המרכיבים שלו, כולל השמן והטחינה - זה נקרא חומוס, והוא חלק מהתרבות המקומית הישראלית. הוא מוזכר בספר ישעיהו, 'בליל חמיץ יאכלו', וכשבועז פוגש את רות הוא אומר לה 'וטבלת פתך בחמץ'. מאיר שלו אומר שזה ניגוב החומוס הראשון המתועד.

"החומוס צומח מאוד מהר, מחזור החיים שלו מהרגע שהוא נזרע ועד שצומח ממנו זרע חדש הוא קצר מאוד. אפשר להשתמש בכל הצמח, גם בגבעול ולא רק בגרגרים. אנחנו היום לא משתמשים בזה, אבל אם צריך, אפשר.

"רוב החימצה גדלה בכלל בהודו, ועושים ממנו קמח חומוס. שם מגדלים בעיקר זנים עם קליפה יותר עבה, שאנחנו פוגשים גם בקופסאות השימורים, כי הם לא מתפרקים אלא שומרים על הצורה. זנים אחרים, עם קליפה דקה ונימוחים יותר, הם אלה שמשמשים לחומוס שאנחנו מכירים, והוא רך וחלק ואני מקווה שזה מה שיאכלו בחלל".

אנחנו מדברים על כלכלה מעגלית במקום סגור. קשה לא לשאול מה עושים עם הגזים של החומוס.
שמעוני: "כבר אמרנו שהוא ממחזר CO2".

באופן כללי, כשמדברים על שהייה בחלל ועל מיחזור כל המשאבים, יש מקום לשאול על מיחזור המשאבים שעוברים גם דרך האסטרונאוט.
שחר: "כשאני אומר מיחזור של הדשן אני מתכוון להחזיר לאדמה את החלקים הלא אכילים של העלווה. מה שהאסטרונאוט מפריש... אנחנו פחות שם".

התחנה הסופית - מאדים

אם הניסוי יצליח בתחנת החלל, בעוד כמה שנים הוא עשוי לנסוע גם עם אחת המשימות המאוישות לירח. והעתיד? מאדים. "אלון מאסק מדבר על מאדים בעוד חמש שנים", אומר ויינטראוב, "אבל הסינים ונאס"א מדברים על עוד 10 שנים אולי. הכוונה היא שהירח יהפוך לתחנת תדלוק בדרך למאדים. הרבה יותר קל להמריא משם, דרוש פחות דלק, כי כוח המשיכה על הירח קטן יותר באופן משמעותי". לכן וינטראוב מעריך שקודם כול תוקם מושבה בת קיימא על הירח, שבה ניתן יהיה לייצר דלק במקום להביאו כל הדרך מכדור הארץ. הדלק הזה ישמש להמראת המשך למאדים.

עשר שנים להגעת בני אדם למאדים, זה נשמע מאוד שאפתני.
וינטראוב: "נאס"א הגיעו לירח עשור בלבד אחרי שהם הכריזו שהם מתכננים לעשות את זה. לפעמים האנושות יודעת לעשות דברים מאוד מהר".

אז עדיין נצטרך לבצע בדיקות קורונה כשנטוס למאדים?
שמעוני: "אני מאמין שב-2035 כבר תהיה נחיתה על המאדים וב-2045 הדרך הזאת כבר תהיה דו-כיוונית. זה עתיד אחר לילדים שלנו, ואני מדמיין אותם חיים שם לא רק עם חומוס, אלא עם מגוון רחב של צמחים שימלאו את כל אזור המחיה שלהם".

איך חיים על הירח

בסוף העשור הקודם, הכריז ראש סוכנות החלל האירופית אז, יאן ורנר, על תוכנית הסוכנות להקים כפר על הירח. בראיון ל"גלובס" ב-2017, הוא הודה שהתוכנית הזו היא "יותר בגדר רעיון" ושהחיים על הירח לא צפויים להיות נעימים כל כך. "מאדים יותר סימפטי", הוא אמר. לא עבר זמן רב, וסוכנות החלל האמריקאית נאס"א, שנטשה למשך עשרות שנים את הרעיון להוציא משימות חלל מאוישות, פרסמה תוכנית חדשה שכוללת יותר מ-30 משימות, ודווקא לירח. בשיא, לקראת שנת 2030, אמור לקום אפילו בסיס למגורים על הירח, לסבבים של 30 יום.

עוד לפני כן, ב-2025, צפויים בני אדם לנחות על הירח, במסגרת תוכנית ארטמיס, וצפויה להיבנות תחנת חלל שתהיה סמוכה לירח ותשמש בסיס ליציאת חוקרים אליו. איך האנשים האלה יחיו על הירח? לא מעט מחקרים נעשו כדי לבדוק את זה.

נשימה. המשימה הראשונה היא לנשום. באופן מפתיע, זו לא המשימה המורכבת ביותר. מתברר שאדמת הירח כוללת חמצן. רובוטים יכולים להפיק אותו, בתנאי שיש לנו חשמל וחום כדי להפעיל אותם. נאס"א כבר בחנה על פני כדור הארץ רובוטים שכנראה יודעים לעשות זאת.

מים. מהחמצן, בשילוב מימן, ניתן להפיק מים. כרגע המחשבה היא לשלוח מימן לירח. אפשרות אחרת היא להפיק מים מקרח על הירח, שקיומו אושש ב-2018. אם יש מים, אפשר גם לקבל מימן וחמצן שיכולים להפוך לדלק. המים יכולים לשמש לגידול מזון.

מזון. גידול המזון ייעשה במכלים מדושנים שנייבא מכדור הארץ. לא ברור אם אפשר למצוא את הדשנים הללו גם באדמת הירח, או בכלל לגדל צמחים עליה, אבל יכול להיות שהדשנים מכדור הארץ ניתנים למיחזור - בין השאר על ידי החזרת הפרשות האדם לאדמה. מה שכן צריך להביא אלה תולעים - הן יכולות לעבד את החומר האורגני ולשפר כך את הרכב האדמה.

חשמל. כדי להשיג את החשמל לתפעול כל הרובוטים הנדרשים להפקת חומרים שונים, אפשר להשתמש באור השמש, באמצעות פאנלים סולריים שניתן להפיק כנראה מאדמת הירח. לילה על פני הירח אורך כ-354 שעות, אבל אם מתיישבים באחד הקטבים, אפשר ליהנות משמש כל הזמן. שם גם נמצא הקרח, אז זה נוח למדי.

הגנה מקרינה. כיפת הגנה מפני טמפרטורות וקרינה קיצוניות מדי כנראה תהיה עשויה תחילה מפלסטיק מתנפח. רשות החלל האירופית כבר הציגה דגם כזה בביאנלה שנערכה בוונציה ב-2021. כמה חוקרים אירופאים גם הצליחו לפתח מדפסת תלת ממד שתהפוך את אדמת הירח ללבנים, כדי לבנות מהם מעין איגלו שבתוכו תהיה הכיפה המתנפחת.

כוח כבידה. בני אדם יצטרכו להתגבר על בעיות הבריאות שמיעוט כוח כבידה עלול לגרום. אנחנו זקוקים לכוח כבידה בין השאר כדי לאכול, לעכל ולעשות את צרכינו. ייתכן שבני האדם יסובבו עצמם בצנטריפוגה על הירח כמה פעמים ביום, כדי לתת לגוף תחושה של גרביטציה.

באז אולדרין, האסטרונאוט השני שנחת על הירח, אמר בעבר שכאשר הלך על הירח, הוא חשב לעצמו שלעומת כדור הארץ הייחודי, חתיכות אבן כמו הירח מפוזרות ודאי בכל רחבי היקום. לכן אם נוכל לחיות פה, נוכל לחיות בכל מקום.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
בדרך למאדים, עוצרים לנגב חומוס על הירח

# data[].attributes.attachment_link.description
ד"ר יהונתן ויינטראוב, חוקר רב-תחומי וממייסדי SpaceIL, קיבל על עצמו את המשימה לבדוק אם ניתן לגדל חומוס בחלל ● בשיתוף גופים מסחריים מתחומי המזון, המכשור הרפואי והחקלאות, הוא בנה ניסוי שייצא עם איתן סטיבה לחלל ● המטרה הסופית היא להביא את בשורת החומוס לירח ולמאדים, אבל תוצאות הניסוי שלו עשויות להשפיע גם על האופן שבו נגדל צמחים בכדור הארץ

# data[].attributes.headline
מליון תושבים על המאדים? המממ... אל תמהרו

# data[].attributes.subject
מליון תושבים על המאדים? המממ... אל תמהרו

# data[].attributes.attachment_link.title
היעד: מיליון תושבים על מאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
שיגור הטיל הענק החדש של SpaceX, המתוכנן לחודש מרץ הקרוב, הוא צעד גדול וחשוב בדרך להתיישבות בכוכב לכת אחר

# data[].attributes.headline
אתר סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.subject
אתר סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סוכנות החלל הישראלית היא גוף ממלכתי הפועל במסגרת משרד המדע והטכנולוגיה. הסוכנות יוזמת, מובילה ומתאמת את פעילות החלל האזרחית בישראל.

אנחנו נמצאים בחוד החנית בתעשיית החלל, באקדמיה ובחינוך, בין השאר על ידי השקעה במחקר ופיתוח עם פוטנציאל כלכלי, הרחבת שיתוף הפעולה העסקי והמדעי עם מדינות שונות, תמיכה במחקר אקדמי או ייזום תוכניות חינוך לטיפוח מדעני העתיד.

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד הבית - סוכנות החלל הישראלית | סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.description
סוכנות החלל הישראלית היא גוף ממלכתי הפועל במסגרת משרד המדע והטכנולוגיה. הסוכנות יוזמת, מובילה ומתאמת את פעילות החלל האזרחית בישראל. אנחנו נמצאים בחוד החנית בתעשיית החלל, באקדמיה ובחינוך, בין השאר על ידי השקעה במחקר ופיתוח עם פוטנציאל כלכלי, הרחבת שיתוף הפעולה העסקי והמדעי עם מדינות שונות, תמיכה במחקר אקדמי או ייזום תוכניות חינוך לטיפוח מדעני העתיד.

# data[].attributes.headline
סטלאריום ווב

# data[].attributes.subject
סטלאריום ווב

# data[].attributes.attachment_link.description
Stellarium Web is a planetarium running in your web browser. It shows a realistic star map, just like what you see with the naked eye, binoculars or a telescope.

# data[].attributes.headline
בוחן פתע - מה אתם יודעים על החלל? טריוויה

# data[].attributes.subject
בוחן פתע - מה אתם יודעים על החלל? טריוויה

# data[].attributes.attachment_link.description
חושבים שאתם יודעים הכל על החלל החיצון? בואו להוכיח את זה! מגוון חידונים ושאלונים במסגרת אירועי שבוע החלל הישראלי 2021

# data[].attributes.headline
צדק ומאדים (ערוץ מזג האוויר)

# data[].attributes.subject
צדק ומאדים (ערוץ מזג האוויר)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערוץ מזג האוויר

# data[].attributes.attachment_link.title
🪐מערכת השמש: כוכב הלכת צדק וההיסטוריה של מאדים

# data[].attributes.headline
נמצאו סימני חיים על סלע במאדים

# data[].attributes.subject
נמצאו סימני חיים על סלע במאדים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סוכנות החלל האמריקנית הודיעה כי הרובר קיוריוסיטי מצא יחס חריג של סוג פחמן במאדים, שכאן בכדור הארץ מאפיין תהליכים ביולוגיים.

ככלל, אטומי פחמן תמיד מורכבים משישה פרוטונים - אבל ממספר משתנה של נויטרונים. שני איזוטופים כאלה נוצרים בטבע וגם נשארים יציבים לאורך זמן: פחמן-12, שהוא בעל שישה נויטרונים, ופחמן-13, שהוא בעל שבעה נויטרונים.

מהחיידק הקטן ביותר ועד לפיל הענק, כל החיים בכדור הארץ מבוססים על פחמן, שמשמש אותם לפוטוסינתזה או למטבוליזציה של מזון. אבל לחיים יש העדפה ברורה לאיזוטופ פחמן-12 הקל והקטן יותר, שחוסך אנרגיה.

הרובר הוותיק קיוריוסיטי, שחוקר את מכתש גייל במאדים מאז 2012, קדח בסלע וניתח 24 דוגמיות של אבקה בעזרת המעבדה הפנימית שלו, Sample Analysis at Mars, או SAM. מערכת סאם חיממה את הדוגמיות ל-850 מעלות צלזיוס ו"רחרחה" את הגז שהשתחרר. בשש מתוך 24 הדגימות נמצא יחס חריג של פחמן: 70 חלקים לאלף יותר איזוטופים של פחמן-12 מאשר פחמן-13. בכוכב הלכת שלנו, הרוחש חיים, 98.93% מכל הפחמן הוא פחמן-12, ואילו פחמן-13 מהווה רק 1.07%.

אם אכן מדובר בחיים, בנאס"א טוענים כי זוהי חתימה פחמנית ייחודית שנפלטה מבקטריות קדומות כגז מתאן, בדומה לאופן שבו בקטריות פולטות מתאן כאן בכדור הארץ. הגז הפחמימני שקע לאחר מכן חזרה על הסלעים, התכסה והשתמר - עד שנקדח על ידי הרובר של נאס"א.

מתכננים משימה להבאת דוגמיות

חתימה כימית דומה שהייתה נמצאת בכדור הארץ הייתה מהווה הוכחה לקיומם של חיים, אבל מאדים, כידוע, הוא עולם אחר, בעל חוקיות שונה שאיננו מבינים עד הסוף - ובנאס"א מעדיפים להיזהר בלשונם.

ד״ר רעות סורק-אברמוביץ, אסטרוביולוגית וחוקרת במו"פ מדבר וים המלח בחסות אוניברסיטת בן גוריון, אמרה לסוכנות החלל הישראלית בעקבות הפרסום כי מדובר בממצא מדהים, אך צריך לפקוח עין ולחפש גם הסברים אפשריים נוספים, שאינם קשורים להתפתחות של חיים. "הממצאים האלה בהחלט מעניינים ומחדשים, אבל אם יש משהו שמאדים לימד אותנו, הוא שלא כדאי לקפוץ למסקנות. זהו כוכב לכת שמאלץ אותנו כל הזמן להטיל ספק ולמצוא הסברים פיזיקליים לתופעות, שאילו היו מתרחשות בכדור הארץ, ניתן היה להסבירן בקלות באמצעות תהליכים ביולוגיים. לכן, למרות שמדובר בממצאים חשובים שייתכן שמעידים על קיום חיים במאדים בעבר, חשוב להחזיר דגימות מהשטח או יותר עדיף, לשגר לשם משימות מאוישות שיבצעו מחקר מקיף ויסודי בשטח".

במאמר שפורסם ב-Proceedings of the National Academy of Sciences, מדעני הקיוריוסיטי אכן מציעים גם שני תרחישים לא-ביולוגיים אפשריים שיכולים להסביר את הממצאים. בראשון, אינטראקציה כימית מיוחדת בין האור העל-סגול לפחמן הדו-חמצני באטמוספרה המאדימית, היא זו שיצרה את חתימת הפחמן הייחודית ששקעה על פני השטח. בתרחיש השני, איזוטופ הפחמן שקע על הסלע במכתש גייל כאשר מערכת השמש כולה חלפה לפני מאות מיליוני שנים בתוך ענן גז מולקולרי שהיה במקרה עשיר בסוג זה של פחמן.

יצוין כי כמחצית מהדוגמיות שנותחו על ידי הקיוריוסיטי עד כה הכילו ריכוזים גבוהים יותר של פחמן-12 מאשר האוויר המאדימי, ממצא שיכול להעיד כאמור על קיומן בקטריות קדומות פלטו את הפחמן כגז מתאן. דוגמיות אלו נמצאו בחמישה אתרים שונים וייחודיים במכתש גייל, שצוות הרובר זיהה כשטחים משומרים היטב.

אלא שהתוצאות החדשות בדבר היחס החריג בין פחמן-12 ל-13 רק מעמיקות את תעלומת הפחמן במאדים.

במקום לעסוק ב"ארכיאולוגיה כימית", בנאס"א היו שמחים לדגום את תכולת הפחמן ישירות מעננת מתאן שמשתחררת מפני השטח. עננה זו עשויה להיות פרי בקטריות החיות כיום מתחת לפני השטח, בקטריות מתות שחיו מתחת לפני השטח שמתחממות ומתפרקות בקיץ המאדימי או, פרי תהליכים לא-ביולוגיים. הקיוריוסיטי נסע במקרה לתוך עננה כזאת ב-2019, אך לצוות אין כל דרך לצפות את העננה הבאה ולהיערך אליה.

אפשרות מציאותית אך רחוקה בהרבה תהיה לשלוח חזרה לכדור הארץ את דוגמיות הקרקע שהרובר האחר פרסווירנס מסמן, אוסף ואורז בימים אלה. עם כל הכבוד למעבדות הניידות והזעירות של הרוברים, המעבדות המצוידות והמשוכללות כאן יוכלו כנראה לפתור את החידה ולהגיד בוודאות אם מקור הפחמן-12 בחיים על מאדים. ואולם, לשם כך נצטרך להתאזר בסבלנות רבה, שכן משימת החזרת דוגמיות למאדים לא תשוגר לפני 2026.

# data[].attributes.attachment_link.title
נאס"א: מצאנו סימן אפשרי לחיים על פני סלע במאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
סוכנות החלל האמריקנית הודיעה כי הרובר קיוריוסיטי מצא יחס חריג של סוג פחמן במאדים, שכאן בכדור הארץ מאפיין תהליכים ביולוגיים. ככלל, אטומי פחמן תמיד מורכבים משישה פרוטונים - אבל ממספר משתנה של נויטרונים. שני איזוטופים כאלה נוצרים בטבע וגם נשארים יציבים לאורך זמן: פחמן-12, שהוא בעל שישה נויטרונים, ופחמן-13, שהוא בעל שבעה נויטרונים.

# data[].attributes.headline
כוכבהלכת חמה (מרקורי)

# data[].attributes.subject
כוכבהלכת חמה (מרקורי)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לכוכב הכי קרוב לשמש יום מלא באור ולילה חשוך משחור. שמיו שחורים כי אין בו אטמוספירה ואין בו מזג אוויר כי אין עליו אוויר. אדמתו מלאת סלעים ואבנים ונופו עתיר צוקים מחודדים, מכתשי ענק שנוצרו מפגיעות של מטאורים ותהומות עמוקים. כוכב חמה הוא כוכב-הלכת הקרוב ביותר לשמש ומרחקו הממוצע ממנה הוא כ־58 מיליון קילומטרים. החום בחמה כבד ביותר במהלך היום, בעוד שבלילה הקור בו מקפיא (הטמפרטורה צונחת בו למינוס מאתיים מעלות!).

כוכב חמה הוא מכוכבי הלכת הארציים - אך הוא כוכב הלכת הקטן ביותר מבין כל כוכבי הלכת. גודלו דומה לירח שלנו והקוטר שלו הוא בערך שליש מהקוטר של כדור-הארץ. הוא אינו רק כוכב הלכת השמיני במערכת השמש - הוא גם מהשניים הבודדים שאין להם ירחים (לצד כוכב נוגה). הירחים המקיפים 6 מכוכבי הלכת של מערכת השמש מוגדרים כלוויינים טבעיים. ירחים כאלו אמנם דומים לכוכבי הלכת הארציים אבל הם קטנים מהם באופן משמעותי.

השנה של כוכב חמה נמשכת רק 88 ימים - זוהי השנה הקצרה ביותר במערכת השמש. משום כך קראו לו הרומאים "מרקורי". זה היה שמו של שליח האלים הזריז במיתולוגיה הרומית. האסטרונומים הרומים זיהו שתנועתו של כוכב חמה בשמיים מהירה במיוחד, קראו לו על שם מרקורי, מי שהמיתולוגיה תיארה כמי שמגיע במהירות לכל מקום. אגב, בשל כך מכנים בשפות רבות את המתכת החמקנית כספית בשם "מרקורי".

יממה נמשכת על כוכב-חמה משך זמן של 59 ימים אצלנו. היום נמשך שם 176 ימים של כדור הארץ..

בחמה ביקרו עד היום החללית מרינר 10 והגשושית מסנג'ר, שנחתה על צידו החשוך של הכוכב.
הנה הכוכב מרקורי (מתורגם):

סיפורו של הכוכב הקרוב לשמש:

כמה דברים מעניינים על השכן הקרוב לשמש:

ושיר מדעי על הכוכב מרקורי:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כוכבי מערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מהו הכוכב הקרוב לשמש מרקורי?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה מיוחד בכוכב חמה? לכוכב הכי קרוב לשמש יום מלא באור ולילה חשוך משחור. שמיו שחורים כי אין בו אטמוספירה ואין בו מזג אוויר כי אין עליו אוויר. אדמתו מלאת סלעים ואבנים ונופו עתיר צוקים מחודדים, מכתשי ענק שנוצרו מפגיעות של מטאורים ותהומות עמוקים.

# data[].attributes.headline
מה מסתתר במכתשים החשוכים של מרקורי?

# data[].attributes.subject
מה מסתתר במכתשים החשוכים של מרקורי?

# data[].attributes.attachment_link.description
קוד שגיאה: 404

# data[].attributes.headline
סיכום ממצאי מסע מסנג'ר לכוכב חמה

# data[].attributes.subject
סיכום ממצאי מסע מסנג'ר לכוכב חמה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המרכז למשימות חלל אנלוגיות D-MARS הוקם מתוך האמונה שאפשר לחלום ולהגשים חלומות, ומתוך הרצון לקחת חלק במסע האנושי אל הלא נודע. D-MARS הוקם כדי לאפשר התיישבות בעולמות חדשים ומחקר שלהם. מרכז D-MARS ממוקם בישראל והטבע המיוחד של הארץ, יחד עם הטכנולוגיה המתקדמת והחומר האנושי הופכים אותו לאחד המרכזים המובילים מסוגו בעולם.

במרכז D-MARS אנחנו מקיימים משימות אנלוגיות למאדים, בהן אסטרונואטים אנאלוגים בוחנים טכנולוגיות מתקדמות ומבצעים ניסויים במגוון נושאים כדי להתכונן ליום שבו האנושות תעזוב את כדור הארץ ותחפש בית בכוכבי לכת אחרים. מרכז D-MARS מחויב לחינוך מדעי ולהפיכת תחום החלל לנגיש יותר לכולם.

# data[].attributes.attachment_link.description
המרכז למשימות חלל אנלוגיות D-MARS הוקם מתוך האמונה שאפשר לחלום ולהגשים חלומות, ומתוך הרצון לקחת חלק במסע האנושי אל הלא נודע. D-MARS הוקם כדי לאפשר התיישבות בעולמות חדשים ומחקר שלהם. מרכז D-MARS ממוקם בישראל והטבע המיוחד של הארץ, יחד עם הטכנולוגיה המתקדמת והחומר האנושי הופכים אותו לאחד המרכזים המובילים מסוגו בעולם.

# data[].attributes.headline
כמה זמן לוקח להעביר הודעה ממאדים לכדוה"א?

# data[].attributes.subject
כמה זמן לוקח להעביר הודעה ממאדים לכדוה"א?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כיצד מתקשר רכב המאדים "קיוריוסיטי" עם כדור הארץ?

מאחר ומדובר בכוכבי לכת המרוחקים ביניהם בטווח שבין 40 מיליון ק"מ (כאשר כוכבי הלכת נמצאים באותו צד של השמש) ל- 400 מיליון ק"מ (כאשר הם נמצאים בצדדים מנוגדים יחסית לשמש), זו בעיה לא פשוטה.
נציין שאות שידור הרדיו, עובר במהירות של כ- 300,000 ק"מ בשניה (מהירות האור בריק), ולכן יעבור מרחק זה בטווח שבין 2 ל- 22 דקות!
כפי שניתן לראות בתמונה הבאה, מעורבים בעניין לוויינים נוספים, שסובבים סביב מאדים המשמשים תחנות ממסר (Relay) להעברת האותות.

תמונת נאסא שנלקחה מויקיפדיה: http://en.wikipedia.org/wiki/Curiosity_rover

כל הלוויינים הללו הם בעלי אנטנות שידור חזקות, בעוד שרכב ה"קיוריוסיטי"בעל אנטנה חלשה יחסית.
כדי להבין את אופן התקשורת, נסביר בקצרה כיצד פועלים שידורי רדיו.

מהן שידורי רדיו

שידורי רדיו הם העברת מידע ע"י אנרגיה, באמצעות גלים, ללא חיבור פיסי כלשהו בין השולח והמקבל.
כמו כל גל, לגל הרדיו יש תדר, אורך גל, משרעת ומהירות.
המהירות שבה עובר גל הרדיו היא מהירות האור. התדר שהוא מספר הפעמים (מחזורים) שגל עובר בשניה נקרא יחידת "הרץ" (Hz) על שמו של מגלה גלי הרדיו בשנת 1888 - היינריך הרץ,.
אורך הגל הוא המרחק בין שתי נקודות שיא (גובה המשרעת) של הגל והוא נמדד ביחידות אורך רגילות כמו ס"מ או מטר.

(התמונה נלקחה מאתר זה)

למידע נוסף על גלים אלקטרומגנטיים ניתן להעזר באתר שלנו
( כיצד נוצר גל אלקטרומגנטי ואיך ניתן להגדיר אותו).

להלן כל הספקטרום (טווחי הגלים) של הגלים האלקטרומגנטיים, על פי אורכי הגל והתדר:

(התמונה נלקחה מאתר זה)

כפי שניתן לראות, גלי הרדיו ("radio waves") הן מקרה פרטי של גלים אלקטרומגנטיים, שאורך הגל שלהם גדול יחסית: ממילימטר אחד (300 GHz) ועד 100 ק"מ (3 kHz).
תחומי השידור מתחלקים ל"תתי תחום" על פי החלוקה הבאה:

באמצעות שידור רדיו ניתן להעביר סוגי מידע רבים, כגון:

השידור נעשה ע"י המרת המידע למידע דיגיטלי. מידע זה "מולבש" על גל אלקטרומגמטי ע"י תהליך שנקרה "אפנון". בשיטה זו המידע גורם לגל לשנות את המשרעת שלו (שיטת AM )). מידע נוסף נמצא באתר שלנו במדור "שאל את המומחה" בתשובה לשאלה "
או את התדר שלו (שיטת FM מה זה אפנון":

ניתן לצפות בסרט הסבר על גלי רדיו כאן ובכתבה " הספקטרום האלקטרו-מגנטי - גלי רדיו":

השידור מרכב המאדים
להלן אופן שידור האותות מרכב המאדים:
מאחר וכאמור לרכב המאדים אנטנות חלשות, שלא מאפשרות לשדר ישירות בהיקף נתונים גדול, מיושם כאן הרעיון של ממסר (Relay):

(התמונה מויקיפדיה: "ממסר רדיו")

בממסר משתמשים ב"צד שלישי" המגשר בין הצדדים. במקרה שלנו הלוויינים מגשרים בין רכב המאדים וכדור הארץ.
מעשית, רכב המאדים משדר כ- 8 דקות ביום כי זה הזמן בו הוא מסוגל "לראות" את הלוויינים החגים מעליו. זה נעשה באמצעות אנטנות מסוג תא"ג UHF, Ultra High Frequency)) שהתדר שלהן הוא בין 300 ל- 3000 GHz. תקשורת מסוג זה אופיינית לשידורי רדיו, טלויזיה וטלפונים סלולריים, ומתאפשרת רק אם אין גורם מפריע בדרכם של גלי הרדיו ולכן אפקטיבית במרחקים קצרים יחסית.
השידור הנקלט בשלושת הלוויינים מועבר לכדור הארץ באמצעות האנטנות החזקות שלהם,
בשיטת פס ) X ) שהוא טווח של אזור המיקרו גלים בספקטרום האלקטרו-מגנטי, שאורך הגל שלהם קצר מ- UHF, והם בעלי טווח גדול. התדר לשיטה זו הוא בין 8 ל- 12 GHz שזה בתת-התחום: "תדר סופר גבוה". תדר זה לא צפוי כמעט להפרעות שידור.
על הלויין MRO שהוזכר כאן, יש אנטנה בקוטר 3 מטר ומשדר רדיו בעוצמה של 100 ואט, שמסוגל לשדר לכדור הארץ באופן ישיר לאנטנות בקוטר 34 עד 70 מטר הנמצאות במרכז הקליטה:
רשת חלל עמוק (Deep Space Network), על כך יש הסבר מפורט בהמשך.

העקרונות המאפשרים שידור למרחק כה גדול הם לאו דוקא עצמת המשדר אלא בעיקר:

אנטנות שידור גדולות במיוחד

אנטנות שמשדרות באופן ישיר אחת לשניה

תדר שידור שלא נתון להפרעות - אופייני לתדרים גבוהים

למרות שרוב השידור נעשה בשיטת הממסר ולא באופן ישיר, יש לרכב המאדים גם אפשרות תקשורת ישירה עם כדור הארץ בשיטת פס X המוזכרת לעיל.
השידור מכדור הארץ אל רכב המאדים הוא ישיר, ונעשה פעם ביום לצורך הוראות הפעלה קצרות לרכב החלל.

רשת חלל עמוק: Deep Space Network - DSN - תחנות הקליטה על פני כדור הארץ

היא רשת בינלאומית של אנטנות ומתקני תקשורת, המשמשת לתקשורת עם רכבי חלל ותצפיות רדיו, לצורך חקר מערכת השמש והיקום.
הטלסקופים המרכזיים ביותר של הרשת נמצאים בשלושת המרכזים הבאים:

ארה"ב, מרכז גולדסטון, מדבר מוהאבי (Mojave Desert) בקליפורניה

ספרד, מרכז מדריד

אוסטרליה, מרכז קנברה

בכל מרכז יש 4 עד 5 אנטנות ענקיות, בקטרים שבין 26 ל-70 מטר.
כפי שניתן לראות בתרשים המציג את "שדה הראייה" של ה- DSN, זה מבט על כדור הארץ מהקוטב הצפוני, והוא מחלק את "שטח הראיה" של האנטנות ל-3 גזרות של 120 מעלות כל אחת.
המושג " מסלול גאו-סינכרוני" המופיע בתרשים, הוא מסלול הקפה במרחק כ- 36,000 ק"מ מכדור הארץ, וזה גם המסלול בו מהירות ההקפה של לויין תואמת למהירות הסיבוב של כדור הארץ סביב עצמו
(כ- 24 שעות).

המתקנים ממוקמים בעמקים שבין אזורי הרים נמוכים, להגנה מפני הפרעות רדיו.
בגלל סיבוב כדור הארץ, כל אנטנה היתה עלולה לאבד קשר עם רכב החלל המשדר אליה, אך DSN בגלל כיסוי הגזרות המלא, מאפשר תקשורת רציפה עם רכבי ותחנות חלל מרוחקות.

(תרגום לעברית של התמונה מויקיפדיה: "רשת חלל עמוק")

הרשת מנוהלת ע"י נאס"א, באמצעות גוף המחקר והפיתוח הנקרא: JPL
Jet Propulsion Laboratory (המעבדה להינע סילוני).

בנוסף לאחריותו על רשת זו, אחראי גם JPL על משימות מחקר בחלל ועל שיגור רכב החלל קיוריוסיטי שנחת על מאדים באוגוסט 2012.

להלן צילומים של שני מרכז החלל העמוק של גולדסטון בקליפורניה (התצלום השמאלי) וקנברה באוסטרליה (התצלום הימני):

Wikipedia:
Canberra Deep Space Communication Complex

Wikipedia:
Goldstone Deep Space Communication Complex

גיזי בן-טובים
המחלקה להוראת מדעים
מכון ויצמן למדע

הערה לגולשים
אם אתם חושבים שההסברים אינם ברורים מספיק או אם יש לכם שאלות הקשורות לנושא, אתם מוזמנים לכתוב על כך בפורום. אנו נתייחס להערותיכם. הצעות לשיפור וביקורת בונה יתקבלו תמיד בברכה.

# data[].attributes.attachment_link.title
על תקשורת רדיו, ועל התקשורת של רכב המעבדה למאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
13; כיצד מתקשר רכב המאדים "קיוריוסיטי" עם כדור הארץ?
 
 מאחר ומדובר בכוכבי לכת המרוחקים ביניהם בטווח שבין 40 מיליון ק"מ (כאשר כוכבי הלכת נמצאים באותו צד של השמש) ל- 400 מיליון ק"מ (כאשר הם נמצאים בצדדים מנוגדים יחסית לשמש), זו בעיה לא פשוטה.
 נציין שאות שידור הרדיו, עובר במהירות של כ- 300,000 ק"מ בשניה (מהירות האור בריק), ולכן יעבור מרחק זה בטווח שבין 2 ל- 22 דקות!

# data[].attributes.attachment_link.description
כשאנחנו חושבים על תוכנית אפולו, אנחנו מן הסתם חושבים על "הצעד הקטן" של ניל ארמסטרונג באפולו 11. אבל לצעד...

# data[].attributes.headline
מערכת השמש בקנה מידה אמיתי - כדור במדבר

# data[].attributes.subject
מערכת השמש בקנה מידה אמיתי - כדור במדבר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יאיר גרינברג- yair

# data[].attributes.attachment_link.title
אסטרונומיה - מערכת השמש - בקנה מידה

# data[].attributes.attachment_link.description
תמונת היום באסטרונומיה

# data[].attributes.headline
מערכת השמש - אאוריקה

# data[].attributes.subject
מערכת השמש - אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שלום,
נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות.
נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת השמש - אנציקלופדיית אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.description
שלום, נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות. נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.headline
מה הסיפור של כוכב שבתאי? אאוריקה

# data[].attributes.subject
מה הסיפור של כוכב שבתאי? אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אם ראיתם פעם כדור ענק, ערפילי וצהבהב, עם פסים צבעוניים שהם ענני אמוניה וגופרית, שמסביבו טבעות רחבות ובוהקות ושלל ירחים והוא עוצר נשימה ביופיו - זהו שבתאי.

שבתאי, באנגלית סטורן (Saturn), הוא השישי מבין כוכבי הלכת במרחקו מהשמש. הוא הכוכב השני שבין כוכבי הלכת שעשויים מגז (כוכבי הלכת הגזיים) ובמרכזו יש ליבה קטנה של סלעים. הוא מוקף בחגורת קרינה איומה, הקור בו מקפיא והרוחות בלתי נסבלות.

נהרות מתאן זורמים בו אל אוקיינוס אדיר של מתאן. המסה של שבתאי גדולה פי 95 מזו של כדור-הארץ ושנה בו לוקחת כמעט 30 שנות-ארץ!

מספר ירחיו שנוי במחלוקת, כיוון שיש הרבה גושי קרח, לכאורה ירחים, שמקיפים אותו. לא ברור מה המבחן שמכניס או מוציא אותם מהקבוצה המיוחדת של ירחי שבתאי. כיום משויכים לו 62 ירחים מזוהים. הירח הגדול של שבתאי הוא טיטאן - היחיד בין הירחים שבמערכת השמש שיש לו אטמוספרה משל עצמו.

השם הלועזי של שבתאי ניתן לו על שם סטורן, אל החקלאות והקציר מהמיתולוגיה הרומית. ואגב, שמו של יום השבת הנוצרי, סאטורדיי, הוא על שמו של סטורן - כוכב הלכת השביעי שבין כוכבי הלכת של הרומאים. גם השם "שבתאי" ניתן לו ככל הנראה בשל העובדה שבתור הכוכב הרחוק מהשמש, כפי שידעו אז, הוא הכוכב שהכי שובת או נח, מבחינת תנועתו מסביב לשמש.

הראשונה שחקרה את שבתאי היא החללית קאסיני (בשנת 1997) ואחריה הגיעו אליו גם פיוניר 11 וחלליות הוויאג'ר 1 ו-2.
הנה סרטון קצר על הכוכב שבתאי (עברית):

סיפורו של הכוכב הגזי סטורן באנגלית:

סרטון אנימציה שמדמה טיסה אל כוכב שבתאי:

בתהליך שיימשך עוד 100 מיליון שנה ייעלמו הטבעות שלו:

ושירו של סאטורן:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כוכבי מערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הסיפור של כוכב שבתאי?

# data[].attributes.attachment_link.description
מהו כוכב שבתאי? אם ראיתם פעם כדור ענק, ערפילי וצהבהב, עם פסים צבעוניים שהם ענני אמוניה וגופרית, שמסביבו טבעות רחבות ובוהקות ושלל ירחים והוא עוצר נשימה ביופיו - זהו שבתאי. שבתאי, באנגלית סטורן (Saturn), הוא השישי מבין כוכבי הלכת במרחקו מהשמש. הוא הכוכב השני שבין כוכבי הלכת שעשויים מגז (כוכבי הלכת הגזיים) ובמרכזו יש ליבה קטנה של סלעים.

# data[].attributes.headline
שבתאי - סרטונים מאנצ' אאוריקה

# data[].attributes.subject
שבתאי - סרטונים מאנצ' אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שלום,
נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות.
נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.attachment_link.title
שבתאי - אנציקלופדיית אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.description
שלום, נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות. נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מהו הכוכב הכחול נפטון?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה מיוחד בכוכב הלכת נפטון? נפטון (Neptune) הוא הוא הקטן והמרוחק בין ארבעת ענקי הגזים שבמערכת השמש. לכוכב הלכת נפטון יש 14 ירחים ידועים. יש לו טבעות כהות, 2 רחבות ו-2 צרות, המקיפות אותו. הן עשויות מחלקיקים קטנים, הדבוקים ביניהם כגושים. בניגוד לטבעות של כוכב הלכת שבתאי, הטבעות של נפטון לא כה בולטות. ה…

# data[].attributes.headline
מערכת השמש - אסטרופדיה

# data[].attributes.subject
מערכת השמש - אסטרופדיה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מערכת השמש (באנגלית: The Solar System) היא מערכת הגופים הקשורים כבידתית ל שמש. היא כוללת את השמש, המהווה את רובה המכריע של מסת המערכת כולה, ואוסף גופים המקיפים אותה, אשר כוללים את כוכבי הלכת וירחיהם, שביטים, אסטרואידים, אבק (ראו: אור הזודיאק ו מטאורידים), חגורת קייפר, הדסקה המפוזרת ו עננת אורט.

ראו גם: קטגוריה מערכת השמש.

במרכזה של מערכת השמש נמצאת השמש ( Sun) שהיא הגוף הגדול והמסיבי ביותר במערכת השמש. השמש גדולה פי כמיליון בקוטרה ופי כ-300,000 במסתה מ כדור הארץ. השמש היא הגוף היחיד במערכת שהוא מסיבי מספיק כדי לקיים תהליכי היתוך גרעיני בליבתה מה שמאפשר פליטה של אור וחום מפני השטח שלה והלאה.

שמונת הגופים הגדולים ביותר במערכת השמש, מלבד השמש עצמה, הם כוכבי הלכת. אלה הם, על פי סדר מרחקם ממנה: כוכב חמה (Mercury), נגה (Venus), כדור הארץ (Earth), מאדים (Mars), צדק (Jupiter), שבתאי (Saturn), אוראנוס (Uranus) ו נפטון (Neptune). ארבעת הראשונים (כוכבי הלכת הפנימיים) מכונים כוכבי הלכת הסלעיים או כוכבי הלכת הארציים והם מורכבים בעיקר מסילקטים, ואילו ארבעת האחרונים (כוכבי הלכת החיצוניים) מחולקים לשתי קבוצות: כוכבי הלכת הגזיים הכוללים את צדק ושבתאי ו כוכבי הלכת הקרחיים הכוללים את אוראנוס ונפטון. עצמים אלו הם כדורי גז ענקיים (העשויים בעיקר מימן והליום) ולכן מכונים גם "ענקי הגז". אוראנוס ונפטון מכונים גם "ענקי הקרח", משום ששכבת הגז העבה שלהם מקיפה גרעין גדול מאד של קרח וסיליקטים.

מלבד כוכבי הלכת, מקיפים את השמש גם גופים קטנים יותר. קבוצה אחת של גופים אלה הם ה אסטרואידים, שרובם (אך לא כולם) נמצאים בחגורת האסטרואידים, השוכנת בין מסלוליהם של מאדים וצדק. קבוצה נוספת מהווים ה שביטים, אשר מרביתם נמצאים ב עננת אורט וב חגורת קייפר). גופים נוספים במערכת הם לוויינים, הסובבים סביב כוכבי הלכת (כמו הירח של הארץ) וטבעות - אוסף של חלקיקי אבק, סלעים קטנים וקרח המקיפים כירחים קטנים את כוכבי הלכת החיצוניים. הטבעות המפורסמות ביותר הינן טבעותיו של כוכב הלכת שבתאי שאותן ניתן לראות גם ב טלסקופים קטנים.

כוכבי הלכת מקיפים את השמש כמעט באותו המישור, הנקרא מישור מערכת השמש או מישור ה מילקה (בלעז: ecliptic). שם זה מקורו ב ליקויי חמה ו לבנה, שמתרחשים כאשר הירח חוצה את מישור המילקה. השם כוכבי לכת (planets) ניתן להם משום שהם נעים על פני כיפת השמיים ביחס לשאר ה כוכבים (כוכבי השבת, או stars). אומנם גם הכוכבים נעים, אך מפאת מרחקם העצום תנועתם על פני כיפת השמיים היא איטית (ראו: תנועה עצמית) בעוד כוכבי הלכת הינם קרובים ועל כן הם נראים נעים ב"מהירות" על פני כיפת השמיים.

מבנה מערכת השמש ומרכיביה נובע בעיקר מהעובדה שהטמפרטורה יורדת ככל שמתרחקים מהשמש. כוכבי הלכת הסלעיים נמצאים באזורים הפנימיים בהם שררו טמפרטורות גבוהות יותר בעת היווצרות מערכת השמש. בטמפרטורה זו מולקולות רבות נמצאות במצב גזי (כמו חנקן מולוקולרי, פחמן דו-חמצני, מים, מתאן ועוד) ולכן הן אינן יכולות להתגבש לכדי גוף מוצק. במרחק של 4-5 י"א מהשמש, הטמפרטורה נמוכה מספיק כדי לאפשר קפיאה (התמצקות) של חומרים אלו. מכיוון שכמות המוצקים גבוהה יותר (במקום אדי פחמן דו-חמצני יש קרח יבש למשל) יכלו להתגבש גופים רבים וגדולים יותר, שבשלב מאוחר ספחו גזים כמו מימן והליום (למימן והליום השכיחות הגבוהה ביותר ביקום) בתור מעטפת אטמוספרית רחבה. עדות למבנה זה הינה גופי הקרח שנמצאים בקצה המערכת (חגורת קייפר, השביטים המגיעים ממנה ועוד) לעומת הגופים הסלעיים (סיליקטים) בחגורת האסטרואידים הקרובה לשמש.

השמש היא ה כוכב הקרוב ביותר ל כדור הארץ והגוף המאסיבי ביותר ב מערכת השמש. השמש הינה כדור גז שמסתו גדולה פי כ-300,000 ממסת כדור הארץ, בליבת השמש שוררת טמפרטורה של כ- 15.8 מיליון קלווין ומתרחשות בה תגובות מיזוג תרמו-גרעיניות המייצרות אנרגיה. על-פי עיקרון השקילות בין מסה ואנרגיה של אלברט אינשטיין ( , ראו גם תורת היחסות הפרטית), האנרגיה שמיוצרת בליבת השמש באה על חשבון חלק מהמסה שלה ולמעשה ע"י המרת אטומי מימן לאטומי הליום השמש הופכת כל שנייה 4 מיליון טון של חומר לאנרגיה. האנרגיה הנוצרת בליבת השמש, מגיעה לשפת השמש, שם שוררת טמפרטורה של כ-5800 קלווין, ומשם נפלטת רוב האנרגיה הנ"ל בצורה של קרינה אלקטרומגנטית. המאירה ומחממת את מערכת השמש (ראו גם עונות השנה על כדור הארץ).

השמש נמצאת בשווי משקל בין ה כבידה העצמית שלה ש"שואפת" לכווץ אותה ובין לחץ הגז שנוצר כתוצאה מהאנרגיה המופקת במיזוג הגרעיני המתרחש בליבת השמש, שמונע מהשמש לקרוס ( לחץ הקרינה בשמש איננו משמעותי).

עד 2006 לא היתה לאסטרונומים הגדרה חד-משמעית עבור כוכב לכת. פלוטו התגלה בשנת 1930 והוגדר ככוכב הלכת התשיעי. למעשה עם גילויו של הלווין הגדול של פלוטו - כארון (Charon) בשנת 1978, התאפשר לחשב את מסתו של פלוטו, ונמצא שהיא נמוכה בהרבה מהערכות הקודמות. בשנות התשעים ותחילת שנות האלפיים התגלו עצמים רבים המרכיבים את חגורת קייפר בעלי מאפיינים מסלוליים דומים לפלוטו. התברר, כי פלוטו הוא איננו המסיבי או הגדול ביותר מבין העצמים בחגורת קייפר: האסטרואיד אריס (Eris), לדוגמה, שהתגלה בשנת 2003, הוא גדול ומסיבי יותר (בכ-27%). גילויים של עצמים אלו היווה בעייה: האם לכנות אותם כוכבי לכת או להוסיף אותם לרשימת האסטרואידים. על-כן, נולד צורך במציאת הגדרה חד-משמעית לכוכב לכת.

בשנת 2006 האיחוד האסטרונומי הבינלאומי (International Astronomical Union, או IAU) קבע ההגדרה לפיה כוכב לכת הוא אוביקט המקייים את שלושת התנאים הבאים (ראו מאמר מורחב בנושא: הגדרה לכוכבי הלכת):

נמצא במסלול סביב שמש.

בעל מסה מספיקה כך שניתן לתארו בקירוב כספירה (כדור) אך הוא לא מסיבי מספיק כך שיוצת בו המימן בהיתוך גרעיני פנימי (אז הוא הופך לכוכב).

אין לו שכנים במסלול, כלומר הוא "ניקה" את מסלולו מעצמים שמהווים שאריות של הערפילית הקדם פלנטרית.

לפי הגדרות אלה פלוטו איננו כוכב לכת מכיוון שלא ניקה את מסלולו.

נתוני כוכבי הלכת

בטבלה מסוכמים נתוניהם של כוכבי הלכת במערכת השמש:

נתוני כוכבי הלכת בסדר מרחקם מהשמש

שם

רדיוס ממוצע (ק"מ)

צפיפות (גרם לסמ"ק)

מסה (במסות הארץ)

חצי ציר ארוך של המסלול (י"א)

אקסצנטריות המסלול

נטיית המסלול (מעלות)

זמן הקפה (שנים)

זמן סיבוב עצמי (שעות)

זווית ציר סיבוב (מעלות)

ירחים

טבעות

אטמוספירה

חמה (באנגלית Mercury) הינו כוכב הלכת הקרוב ביותר לשמש. מרחקו מהשמש 0.4 י"א ומסתו 0.055 בלבד ממסת כדור הארץ. זהו כוכב הלכת הקטן ביותר במערכת השמש, עם קוטר של כמעט 5,000 ק"מ, והוא מורכב בעיקר ממתכות וסיליקטים. אין לו לוויינים ומסלולו מסונכרן עם סיבובו העצמי כך ששלושה ימים מקומיים, שכל אחד אורכו כ-57 [יממה שמשית|ימים ארציים]], שווים ל שנתיים מקומיות, כאשר כל שנה אורכה כ-88 ימים ארציים. עקב קרבתו של חמה לשמש, הטמפרטורה המקסימלית על פני כוכב הלכת יכולה להגיע לכדי 700 מעלות קלווין (כ-430 מעלות צלזסיוס). בגלל הטמפרטורה הגבוהה ומסתו הנמוכה, כוכב חמה אינו יכול להחזיק אטמוספרה משמעותית. מפאת קרבתו של כוכב הלכת חמה לשמש, מסלולו מושפע מאפקטים שנובעים מתורת היחסות הכללית של אינשטיין (ראה גם הפרסציה של הפריהליון של כוכב הלכת חמה).

נגה (באנגלית Venus) נמצא במרחק של 0.7 י"א מהשמש ואין לו לווינים. הוא סובב סביב צירו בכיוון הפוך משאר כוכבי הלכת ופרק הזמן שבו הוא משלים סיבוב סביב צירו, 243 ימים ארציים, גדול ממשך הקפתו את השמש (225 ימים ארציים). כוכב לכת זה הוא תאומו של כדור הארץ מבחינת גודל (קוטרו 0.95 מזה של הארץ) ומסה (0.8 ממסת כדור הארץ) אך שונה בתכלית מבחינת התנאים על פני השטח. האטמוספרה העבה של נגה יוצרת לחץ אטמוספרי הגדול פי תשעים מהלחץ על פני כדור הארץ. כמו כן, משמשת האטמוספרה כ"שמיכה" וגורמת לאפקט חממה יוצא דופן, האחראי לכך שהטמפרטורה על פני השטח יכולה להגיע לכדי 735 מעלות קלווין (כ-460 מעלות צלזסיוס), מה שהופך את נגה לכוכב הלכת עם טמפרטורת פני השטח הגבוהה ביותר במערכת השמש.

כדור הארץ (באנגלית Earth), כוכב הלכת עליו כולנו חיים, נמצא במרחק ממוצע של מעט יותר מ יחידה אסטרונומית אחת מהשמש (כ 150 מיליון ק"מ). הארץ הוא כוכב הלכת בעל צפיפות המסה הגבוהה ביותר והקוטר הגדול ביותר מבין כוכבי הלכת הסלעיים הפנימיים. הוא עשוי בעיקר מברזל וסיליקטים, ובעל אטמוספרה המכילה ברובה חנקן, חמצן ופחמן דו-חמצני. לכדור הארץ לווין יחיד הירח, שמסתו קטנה פי 81 ממסת הארץ. עקב יחס הגדלים ביניהם, יש הרואים בארץ ובירח מעין מערכת של כוכב לכת כפול.

מאדים (באנגלית Mars) נמצא במרחק 1.5 י"א מהשמש ומסתו כעשירית ממסת כדור הארץ. צבעו האדום נובע מתחמוצות של ברזל (מעין "חלודה") המכסות את פניו. למאדים שני לוויינים קטנים (יחסית לירח) - פובוס ודיימוס. האטמוספרה שלו דלילה (לחץ של כ-7 מיליבאר בלבד על פני השטח) ומורכבת בעיקר מפחמן דו חמצני. על פני מאדים ישנן עדויות לפעילות גאולוגית שהתרחשה בעבר, בצורת הרי געש. ההר הגדול ביותר מבין כל ההרים על פני כוכבי הלכת במערכת השמש, הוא הר האולימפוס (באנגלית Mount Olympus) המתרומם לגובה של כ-27 קילומטר מעל פני השטח של מאדים. לשם השוואה, הר אוורסט, ההר הגבוה ביותר על כדור הארץ, הוא בגובה של קצת פחות מתשעה קילומטרים.

צדק (באנגלית Jupiter) הוא כוכב הלכת הגדול ביותר במערכת השמש, הנמצא במרחק ממוצע של 5.2 י"א מהשמש. מסתו היא כאלפית ממסת השמש וכ-318 פעמים מסת כדור הארץ. מסתו של צדק גדולה פי שניים וחצי ממסתם המשותפת של כל שאר הגופים במערכת השמש, מלבד השמש עצמה. במידה ומסתו היתה גדולה בערך פי ששה אזי הלחץ הפנימי שבתוכו היה גבוה מספיק בכדי לאפשר היתוך גרעיני של מימן כבד (ראו: ננס חום). צדק מורכב בעיקר ממימן והליום. יש לו 63 לווינים ידועים, כאשר הגדולים שבהם ( גנימד, קליסטו, איו ואירופה) דומים לכוכבי הלכת הפנימיים: יש להם אטמוספירה ונצפתה עליהם פעילות וולקנית.

שבתאי (באנגלית Saturn), נמצא כ-9.5 י"א מהשמש ומסתו גדולה פי כ-95 ממסת כדור הארץ. כוכב לכת זה ידוע בעיקר בשל טבעותיו, המורכבות מחלקיקים שגודלם נע בין מטרים ספורים לחלקיקים מיקרוסקופים. לשבתאי יש 60 לווינים, כאשר המיוחד מביניהם הוא טיטן, המראה סימנים לפעילות גאולוגית ויש לו אטמוספירה משמעותית.

אוראנוס (באנגלית Uranus) נמצא במרחק 19.6 י"א מהשמש ומסתו היא פי 14 ממסת כדור הארץ. אחד הדברים שמיוחדים באורנוס הוא שהוא מקיף את השמש נטוי על צידו, כלומר ציר הסיבוב שלו סביב עצמו כמעט מאונך למישור הסיבוב שלו סביב השמש. לאורנוס יש 27 לווינים. הגדולים מבניהם הם טיטניה, אוברון, אריאל, מירנדה ואובריאל.

נפטון (באנגלית Neptune) סובב את השמש במרחק של 30 י"א ומסתו היא פי 17 מזו של כדור הארץ. לנפטון יש 13 לווינים, שהגדול בהם הוא טריטון.

פלנטות קטנות

בנוסף לשמונת כוכבי הלכת, מערכת השמש כוללת כמות גדולה של גופים קטנים יותר. הגופים הגדולים מבין "הפלנטות הקטנות" הם כוכבי הלכת הננסיים וחלק מירחיהם של כוכבי הלכת. כלל האצבע הוא שעבור רדיוס קטן יותר מספר הגופים גדול יותר לפי חוק החזקה: N ~ D-q (מספר הגופים הדיפרנציאלי כתלות בגודל) או חוקי חזקה שבורים. הערך של q עבור אוכלוסיות שונות במערכת השמש מופיעה בטבלה הבאה.

כוכבי לכת ננסיים

גופים המקיפים את השמש שמסתם גדולה מספיק בכדי לשוות להם בקרוב צורה כדורית, אך אינה גדולה דיה בכדי שכבידתם תהיה הגורם המשמעותי ביותר באיזור ה מסלול שלהם (כלומר גופים שלא "פינו" את מסלולם) מוגדרים ככוכבי לכת ננסיים. כיום (דצמבר 2009), מוכרים חמישה כוכבי לכת ננסיים: קרס, פלוטו, האומאה, מקמק ו אריס. מבין גופים אלו קרס הוא היחידי הנמצא בחגורת האסטרואידים. הוא מורכב בעיקר מסיליקטים וברזל. פלוטו, האומאה ומקמק, נמצאים ב חגורת קייפר (ראו להלן) ואילו אריס מצוי מעבר לחגורת קייפר באזור המכונה הדסקה המפוזרת. ארבעת גופים אלו, הנמצאים מעבר למסלולו של נפטון (TNOs), מורכבים מאחוז ניכר של קרח וחומרים נדיפים אחרים כמו מתאן וחנקן. כאשר גופים אלו נמצאים בנקודת הפריהליון הם מתחממים ומשחררים גז שמהווה מעיין אטמוספירה זמנית ולא יציבה. במספר מקרים, את כוכבי הלכת הננסיים מקיפים ירחים משלהם.

הטבלה להלן מציגה את נתוניהם של כוכבי הלכת הננסיים.

נתוני כוכבי הלכת הננסיים בסדר מרחקם מהשמש

שם

רדיוס ממוצע (ק"מ)

צפיפות (גרם לסמ"ק)

מסה (במסות הארץ)

חצי ציר ארוך של המסלול (י"א)

אקסצנטריות המסלול

נטיית המסלול (מעלות)

זמן הקפה (שנים)

זמן סיבוב עצמי (שעות)

זווית ציר סיבוב (מעלות)

ירחים

טבעות

אטמוספירה

סביב חלק מכוכבי הלכת וכוכבי הלכת הננסיים סובבים גופים קטנים יותר; אלו מכונים ירחים או לוויינים. גופים אלו עשויים מסיליקטים, ברזל ו/או קרח, וזאת בהתאם למיקומם במערכת השמש. קוטרם של 16 ירחים עולה על 1,000 ק"מ, קוטרם של שבעה מהם עולה על קוטרם של אריס ו פלוטו, כוכבי הלכת הננסיים הגדולים ביותר, ושני ירחים אף יותר גדולים מ כוכב הלכת כוכב חמה. ירחים רבים מקיפים את כוכב הלכת שלהם בתנועה מסונכרנת עם זמני הסיבוב שלהם (כמו הירח של כדור הארץ) או בסינכרון עם ירחים אחרים (כמו איו, אירופה ו גנימד סביב צדק). לחלק מהירחים גיאולוגיה פעילה ( איו, אירופה, גנימד, טיטן, טריטון) ולאחד ( טיטן) אטמוספירה הדומה בצפיפותה לזו של כדור-הארץ.

ירחים יכולים להיווצר במספר דרכים:

1. היווצרות מקבילה: כאשר נוצר כוכב הלכת ע"י סיפוח חומר מהערפילית הסולרית הקדומה, חלק מהחומר מצטבר במסלול סביבו ונוצר ירח.

2. חטיפה: גוף קטן יחסית (אסטרואיד למשל) נלכד בשדה הכבידה של כוכב הלכת. רוב ירחיהם של צדק ושבתאי, הסתפחו כך לכוכבי הלכת שלהם.

3. התנגשות: במקרה של התנגשות בכוכב הלכת, יעלו ענני אבק וסלעים מפני השטח של כוכב הלכת, אך לא תהיה להם אנרגיה מספקת בכדי להסתלק משדה הכבידה שלו. במצבים מסויימים ייתכן, שבמקום לשקוע בחזרה אל פני השטח, שברים אלו יצטברו לכדי לוויין. כיום סבורים מדענים רבים כי כך נוצר הירח סביב כדור הארץ.

4. תנועה בענן - בראשית ימיה של מערכת השמש, כאשר היו בה ענני אבק וגז לרוב, גופים שנעו בה יכלו לאבד את האנרגיה המסלולית העודפת לטובת החיכוך בענן וכך להיתקע במצב של לווין סביב כוכב לכת.

הטבלה להלן מציגה את נתוניהם של הירחים הגדולים במערכת השמש.

חגורת האסטרואידים

חגורת האסטרואידים (באנגלית Asteroid Main belt) היא אזור הנמצא בין 2.0 ל- 3.3 י"א מהשמש, ומאוכלס בעיקר ב אסטרואידים - גופים סלעיים קטנים (יחסית) המקיפים את השמש. גודלם נע בין כמה מאות קילומטרים ועד חלקיקי אבק מיקרוסקופי. מעריכים כי ישנם כ 670,000 אסטרואידים בחגורה שקוטרם ק"מ אחד ומעלה, וכן מספר גדול אף יותר של אסטרואידים קטנים יותר. המסה הכוללת של האסטרואידים בחגורה קטנה ממסת הירח של כדור הארץ. מספר נמוך של אסטרואידים מהחגורה נזרקים אל תוך מערכת השמש הפנימית והופכים ל אסטרואידים קרובי-ארץ.

שביטים (באנגלית Comets ) הם גופים עשויים סלעים, אבק וקרח המקיפים את השמש במסלולים אליפטיים בעלי אקסצנטריות מסלול משמעותית. כאשר שביט מתקרב לשמש קרינת השמש גורמת לקרח על השביט להמריא (להפוך ממוצק לגז) היוצר מעין הילה (בלטינית coma, שמשמעותו 'שיער') של גז מסביב לגרעין השביט. הגז והאבק בהילה נדחפים ע"י רוח השמש ו לחץ הקרינה של השמש ועשויים ליצור מעין "זנב" של גז ואבק שבד"כ כייונו נגדי לכיוון השמש.

מטאורואידים

מטאורואידים (באנגלית Meteoroid) הינם חלקיקי אבק וגופים קטנים אשר מקיפים את השמש. כאשר מטאורואיד נכנס לאטמוספרה של גוף פלנטרי במהירות גבוהה, הוא נשרף ומיננן את האטמוספרה שכתוצאה מכך מאירה. שובל האור שיוצר המטאוריד נקרא מטאור ( Meteor) - ראו גם: אור הזודיאק.

האיזור החיצוני

חגורת קייפר

ראו ערך מורחב בנושא חגורת קייפר.

חגורת קייפר ( Kuiper belt), הנמצאת בין 30 ל- 50 י"א מהשמש, היא "טבעת" המרוכבת מגופים המהווים שאריות מהערפילית הקדם-פלנטרית. בחגורת קייפר כמאה אלף גופים השקוטרם גדול מכ 50 ק"מ. הגוף הגדול ביותר בחגורת קייפר הינו כוכב הלכת הגמדי פלוטו.

הדסקה המפוזרת

ראו ערך מורחב בנושא חגורת קייפר.

הדסקה המפוזרת ( Scattered disc), היא אזור רחב במערכת השמש החיצונית. לגופי הדסקה המפוזרת מסלולים אליפטיים מאד. על-כן, בעוד הפריהליון שלהם חופף לחגורת קייפר (אך לא חורג אל תוך מערכת השמש מכדי 30 י"א מהשמש), האפהליון נמצא הרחק מעבר לתחומה של חגורת קייפר. הדסקה המפוזרת איננה יציבה דינמית והגופים בה מושפעים מכבידתו של נפטון, ומדענים רואים בה כמאגר נוכחי לשביטים ממשפחת השביטים של צדק. הגוף הגדול ביותר בדסקה המפוזרת הוא אריס, הגוף התשיעי בגודלו המקיף את השמש.

ראו ערך מורחב בנושא עננת אורט.

עננת אורט ( Oort cloud) הינה אזור המתואר בקרוב כמעטפת כדורית שמשתרעת ממרחק של כ 3000 יחידות אסטרונומיות ועד כ 50,000 יחידות אסטרונומיות מהשמש. אזור זה מאוכלס בכ 10 ¹³ שביטים שרדיוסם גדול מק"מ. עננת אורט היא המקור של שביטים ארוכי מחזור במערכת השמש הפנימית.

היווצרות מערכת השמש

מערכת השמש נוצרה לפני כ-5 מיליארד שנה מערפילית גז ואבק. הגז והאבק קרסו תחת הכובד העצמי שלהם ומכיוון שהערפילית איננה הומוגנית וסימטרית בצפיפותה ובצורתה, נוצר מומנט על הערפילית הקורסת והיא החלה להסתובב. עם הסיבוב נוצר גם כוח צנטריפוגלי המאונך לציר הסיבוב ומנוגד לכוח הכבידה הגורם לקריסה. על-כן, הערפילית קיבלה צורה של דיסקה ולא של כדור וכך נותרה עד היום. דיסקות כאלה גם נצפות באזורי יצירת כוכבים וסביב כוכבים צעירים.

כוכבי הלכת נוצרו במישור הדיסקה, מכיוון ששם צפיפות החומר היתה הגבוהה ביותר בזמן יצירת מערכת השמש. על פי המודלים המקובלים כיום, בדיסקת מערכת השמש הבראשיתית נוצרו אלפי פלנטיסימלים (Planetessimals), או כוכבוני לכת. כוכובוני הלכת התנגשו והפריעו זה את זה, תוך כדי הקפתם את השמש. חלקם נצמדו זה לזה ליצירת גופים גדולים יותר. במקרים רבים, כוחות המשיכה בין הפלנטיסימלים גרמו לכך שחלק גדול מהם נזרקו על השמש או מחוץ למערכת השמש (כך למשל, על פי מודלים מובילים, נוצרה גם עננת אורט). התנגשות הפלנטיסמילים זה בזה, ובגופים הגדולים יותר שהחלו להיווצר היו שכיחות ביותר בזמן היווצרות מערכת השמש, תקופה הנקראת גם תקופת ההפצצה הגדולה. עדויות לכך ניתן למצוא במכתשי פגיעה הפזורים על פני כוכבי הלכת וירחיהם במערכת השמש.

מערכות שמש נוספות

על-אף שמערכת השמש שלנו היתה, עד לפני מספר שנים, מערכת כוכבי הלכת היחידה המוכרת לאנושות, צפו פילוסופים ומדענים רבים את קיומם של מערכות נוספות סביב כוכבים רחוקים עוד בימי יוון העתיקה. עם זאת, תצפית כזו לא התאפשרה, בגלל המרחק הרב לכוכבים, בהירותם הגדולה ביחס לכוכבי הלכת המקיפים אותם, ו יכולת הפרדה נמוכה של תצפיות מהארץ. רק באמצע שנות ה-90 של המאה הקודמת, התגלה לראשונה כוכב לכת סביב כוכב מרוחק בשיטה עקיפה של "מהירות רדיאלית" (Radial Velocity). מאז התגלו למעלה מ-300 כוכבי לכת, מסביב לכוכבים אחרים ע"י מדידת מהירויות רדיאליות, ליקויים ו מיקרו-עידוש כבידתי (Microlensing).

הרצאות וידאו

# data[].attributes.attachment_link.description
מערכת השמש (באנגלית: The Solar System) היא מערכת הגופים הקשורים כבידתית ל שמש. היא כוללת את השמש, המהווה את רובה המכריע של מסת המערכת כולה, ואוסף גופים המקיפים אותה, אשר כוללים את כוכבי הלכת וירחיהם, שביטים, אסטרואידים, אבק (ראו: אור הזודיאק ו מטאורידים), חגורת קייפר, הדסקה המפוזרת ו עננת אורט.

# data[].attributes.headline
אסטרופדיה - אנציקלופדיה של החלל

# data[].attributes.subject
אסטרופדיה - אנציקלופדיה של החלל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בתמונה נראית הגלקסיה M64, המרוחקת כ-24 מליון שנות אור מאיתנו, הידועה בכינוייה "היפיפיה הנרדמת" וגם "עין שחורה". אף כי על פניו גלקסיה זו נראית שקטה (ומכאן כינוייה "היפיפיה הנרדמת") תצפיות שהתבצעו לאחרונה הראו כי למעשה הגז הבין כוכבי בחלקים החיצוניים מסתובהים בכיוון ההפוך לכיוון הסיבוב של הכוכבים והגז בחלקים הפנימיים של הגלקסיה. מודלים שונים גורסים כי כיווני הסיבוב השונים נגרמו עקב מאורע שככל הנראה התרחש לפני כמיליארד שנה, בו גלקסית לווין התמזגה עם M64. מאורע זה גרם ליצירתם של כוכבים חדשים (הנראים בצבע כחול) בשולי הגלקסיה. רצועה של אבק הבולע קרינה אלקטרומגנטית העניקה לה את כינוייה "עין שחורה". צילום: טלסקופ החלל ע"ש האבל, מנהלת החלל והתעופה של ארה"ב.

קרינת הרקע הקוסמית (באנגלית: Cosmic Microwave Background radiation) הינה קרינה בתחום גלי המיקרו אשר מגיעה אלינו מכל הכיוונים בשמיים באופן כמעט אחיד. קרינת הרקע הקוסמית הינה שריד לשלב מוקדם של היקום. ספקטרום קרינה זו תואם את ספקטרום קרינה הנפלטת מגוף שחור בטמפרטורה של 2.725±0.002 קלווין ברמת דיוק גבוהה מאוד. הפוטונים של קרינת הרקע הקוסמית הינם מקור הקרינה בעל צפיפות הפוטונים הגבוהה ביותר ביקום - בממוצע, כל ס"מ מעוקב של היקום מכיל כ-410 פוטונים של קרינת הרקע הקוסמית ובכל שנייה חולפים כ-1x10 ¹³ פוטונים של קרינת הרקע הקוסמית דרך קצה האגודל של כל אחד מקוראי המאמר. בנוסף, כאחוז אחד מהרעש בקליטת שידורי טלווזיה ע"י אנטנה חיצונית נובע כתוצאה מקרינת הרקע הקוסמית.
קרינה זו היא אחת העדויות להתרחשותו של המפץ הגדול.

שאלה: כיצד ניתן לחשב את שדה הראייה של מצלמה? או של מצלמה המורכבת על טלסקופ?

תשובה: שדה הראייה של גלאי כלשהו (למשל מצלמת CCD או סרט צילום) המצוי במישור המוקד של עדשה או טלסקופ ניתן (ב רדיאנים) ע"י גודלו הפיזי של הגלאי מחולק באורך המוקד האפקטיבי של הטלסקופ. על מנת לקבל את התשובה ב מעלות יש להכפיל במספר 57.3 (שהוא מספר המעלות ברדיאן, בקירוב).

# data[].attributes.attachment_link.description
בתמונה נראית הגלקסיה M64, המרוחקת כ-24 מליון שנות אור מאיתנו, הידועה בכינוייה "היפיפיה הנרדמת" וגם "עין שחורה". אף כי על פניו גלקסיה זו נראית שקטה (ומכאן כינוייה "היפיפיה הנרדמת") תצפיות שהתבצעו לאחרונה הראו כי למעשה הגז הבין כוכבי בחלקים החיצוניים מסתובהים בכיוון ההפוך לכיוון הסיבוב של הכוכבים והגז בחלקים הפנימיים של הגלקסיה.

# data[].attributes.headline
ניחוחות אוראנוס

# data[].attributes.subject
ניחוחות אוראנוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אם אי פעם חלפה במוחכם השאלה איזה ריח יש לכוכב הלכת השביעי במערכת השמש שלנו, מחקר שפורסם לאחרונה על ידי צוות מחקר מאוניברסיטת אוקספורד מספק פתרונים: לאורנוס יש ריח של נפיחות וביצים סרוחות. מסתבר שענניו העליונים של כוכב הלכת מורכבים בין היתר ממימן גופרתי - החומר שמעניק לביצים מקולקלות כאן על כדור הארץ שלנו את הריח המזוויע שלהן.

"אם אדם חסר מזל אי פעם ינחת בין ענניו של אורנוס, הוא ייתקל בתנאים ריחניים וגועליים", אמר החוקר פטריק אירווין, מצוות המדענים שבחן את ההרכב הכימי של כוכב הלכת המרוחק.

ובכל זאת, מי שימצא את עצמו מגיע לאורנוס ייתקל בבעיות גדולות בהרבה מהצחנה. "חנק וחשיפה לאטמוספרה עם מינוס 200 מעלות צלזיוס שמורכבת בעיקר ממימן, הליום ומתאן כנראה תגבה את המחיר הרבה לפני הריח", חידד החוקר אירווין.

באתרים מדעיים שונים מסבירים כי ענניו של אורנוס מהווים תעלומה גדולה ומאתגרת עבור מדענים זה תקופה ארוכה, חרף העובדה שדווקא עד כה הצליחו ללמוד לא מעט על חלקים אחרים של חברנו לשכונה הגלקטית. המחקר החדש מפצח את המסתורין ארוך השנים, וחושף את התרכובת של העננים שמרחפים מעל פני השטח של אורנוס.

החוקרים הגיעו לממצאים באמצעות תצפיות ספקטרוסקופיות שנלקחו מהטלסקופ Gemini North שבהוואי. על ידי ניתוח האור האינפרה-אדום שחוזר מאורנוס, המדענים הצליחו להבין איך העננים של כוכב הלכת נוצרו.

זה שנים ארוכות שמתווכחים בקהילה המדעית אם העננים של אורנוס מורכבים ממימן גופרתי או מאמוניה. עד כה לא היו הוכחות תומכות בשום כיוון. "כעת, הודות לנתונים משופרים על ספיגת מימן גופרתי והספקטרום הנהדר של הטלסקופ Gemini, יש לנו את טביעת האצבע שלכדה את הפושע", אמר אירווין בהודעה רשמית.

משמעותו של הגילוי הזה הוא שאורנוס נבדל מענקי גזים אחרים במערכת השמש שלנו - נפטון וצדק; שני כוכבי הלכת הללו לא הראו כל סימנים לקיום של מימן גופרתי בפני השטח שלהם, ולעומת זאת דווקא נמצא כי אמוניה מרחפת לה מעל העננים. ההבדל הזה, כך הסבירו באתר "אינדיפנדנט" הבריטי, כנראה נקבע כבר בימיה הראשונים של מערכת השמש שלנו ונקבע על ידי הדרך שבה כוכבי הלכת נוצרו.

"במהלך ההיווצרות של מערכת השמש שלנו, האיזון בין חנקן לגופרית (ומתוך כך אמוניה והמימן הגופרתי שאותר כעת באורנוס) נקבע על ידי הטמפרטורה והמיקום של היווצרות כוכב הלכת", הסביר לי פלטצ'ר, חוקר מהמחלקה לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת לסטר שגם כן לקח חלק במחקר.

# data[].attributes.attachment_link.title
ביצים סרוחות: ניחוחותיו של כוכב הלכת אורנוס

# data[].attributes.attachment_link.description
אם אי פעם חלפה במוחכם השאלה איזה ריח יש לכוכב הלכת השביעי במערכת השמש שלנו, מחקר שפורסם לאחרונה על ידי צוות מחקר מאוניברסיטת אוקספורד מספק פתרונים: לאורנוס יש ריח של נפיחות וביצים סרוחות. מסתבר שענניו העליונים של כוכב הלכת מורכבים בין היתר ממימן גופרתי - החומר שמעניק לביצים מקולקלות כאן על כדור הארץ שלנו את הריח המזוויע שלהן.

# data[].attributes.headline
טיול לאוראנוס

# data[].attributes.subject
טיול לאוראנוס

# data[].attributes.attachment_link.title
טיול לאורנוס - ענק הקרח ובו אוקינוס יהלומים

# data[].attributes.attachment_link.description
מעבר לכוכבי הלכת שהאדם הקדום ראה בשמים, הסתתר עולם אחר, עולם תכול שרק חיכה להתגלות. זהו אורנוס, ענק הקרח והיהלומים שמרחף לו הרחק מהשמש שלנו.

# data[].attributes.headline
בלדה בין כוכבים - זה לא מעט שצדק וונוס לבד

# data[].attributes.subject
בלדה בין כוכבים - זה לא מעט שצדק וונוס לבד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
זהו זה! 2020 | בלדה בין כוכבים (שיר)

# data[].attributes.headline
מהירח למאדים! אקדמיה ברשת, עדי ניניו

# data[].attributes.subject
מהירח למאדים! אקדמיה ברשת, עדי ניניו

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.title
מהירח למאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
מהם התנאים הדרושים לקיום חיים מחוץ לכדור הארץ והיכן הם קיימים? כיצד תיראה מושבה אנושית על מאדים? על כל אלו ועוד משיבה עדי ניניו גרינברג.

# data[].attributes.headline
האזינו לגנימד - אחד הירחים של צדק! הקלטה: החללית ג'ונו

# data[].attributes.subject
האזינו לגנימד - אחד הירחים של צדק! הקלטה: החללית ג'ונו

# data[].attributes.headline
הקשר בין שמות ימי השבוע לשמות הכוכבים

# data[].attributes.subject
הקשר בין שמות ימי השבוע לשמות הכוכבים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החל מהמאה השלישית, זכתה חלוקת הימים לשבעה ימים להסכמה כללית. השבוע קנה לו אחיזה בכל התרבויות. אך העמים הקדומים, פרט לעם היהודי, טרם העזו אז להתנער מכוחות הטבע ולכן הם כינו את ימות השבוע בשמות של כוכבי לכת ממערכת השמש. כל אחד מהם קושר לאל כלשהו ושלטון הכוכבים של השיטה האסטרולוגית הוחל עליהם.

ימות השבוע נקראו על שם אחד האלים, או גרמי השמיים שהיו מוכרים בעת העתיקה. אז האמינו שכל יום נשלט על ידי אל אחר (Sun, ,Moon, Mercury, Venus, Mars, Jupiter, Saturn). מאוחר יותר, עם היחלשות האימפריה הרומית, שינו האנגלוסקסים חלק מהשמות לשמות אלים נורדים וגרמאנים.

מעניין שאם במאה הראשונה לספירה נחשב יום שבת כיום הראשון בשבוע הרומאי, ככל שפולחן השמש הלך והתחזק, הפך היום שנקרא על שמה, "סאנדיי" (יום השמש), ליום הראשון בשבוע.

וכך נקרא Sunday על שם השמש, Monday על שם הירח מון או מונה, Tuesday קיבל את שמו של אל המלחמה הנורדי תיר (Tr) או תיו. Wednesday נקרא על שם וודן, יוצר היקום ואל הציד והמלחמה מהמיתוסים של השבטים הגרמאנים (קודם היה על שם שליח האלים הרומי, מרקורי).

את שמו קיבל Thursday מאל הרעם הנורדי תור (Thor) והיום השישי Friday נקרא על שם אלת האהבה הנורדית פריג (Frigg), שהחליפה את ונוס הרומית. ודאי כבר שיערתם שיום השבת Saturday קרוי על שם האל הרומי סטורן, אל החקלאות.
הנה סרטון שמסביר את שמות ימי השבוע האליליים:

ולמה דווקא שבעה ימים בשבוע ועוד בכל העולם (עברית):

קבלו את ההיסטוריה של שמות ימי השבוע:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שמות ימי השבוע

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
האימפריה הרומית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מה המקור לשמות ימי השבוע בשפות הלועזיות?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה המקור לשמות ימי השבוע בשפות הלועזיות? החל מהמאה השלישית, זכתה חלוקת הימים לשבעה ימים להסכמה כללית. השבוע קנה לו אחיזה בכל התרבויות. אך העמים הקדומים, פרט לעם היהודי, טרם העזו אז להתנער מכוחות הטבע ולכן הם כינו את ימות השבוע בשמות של כוכבי לכת ממערכת השמש.

# data[].attributes.headline
עוד על מקור שמותיהם של כוכבי הלכת (מכון דוידסון)

# data[].attributes.subject
עוד על מקור שמותיהם של כוכבי הלכת (מכון דוידסון)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לא לכל כוכבי הלכת במערכת השמש יש שם עברי. הסיבה היא שבזמן העתיק, כאשר השפה העברית הייתה מדוברת (תקופת התנ"ך), לא היו קיימים אמצעים אופטיים ולכן כוכבי הלכת הרחוקים ביותר- אורנוס, נפטון ופלוטו (המוגדר כיום כפלנטואיד או כוכב לכת זעיר) לא היו מוכרים ומכאן שגם לא נתנו להם שמות. ששת כוכבי הלכת להם יש שמות עבריים הם:

מרקורי- כוכב חמה: זהו כוכב הלכת הקרוב ביותר לשמש ולכן "משויך" לה (חמה הוא שם נרדף לשמש). בלועזית כוכב הלכת קרוי על שם האל הרומאי מרקורי שזוהה בהמשך עם שליח האלים הרמס. מכיוון שהשמש זוהתה עם האל הראשי אפולו (או הליוס היווני) בנו של זאוס, המיקום של שליח האלים בסמוך אליו היה הגיוני.

ונוס- נגה: זהו כוכב הלכת השני במרחקו מהשמש והוא מצוי בין כדור-הארץ וכוכב חמה. ונוס הוא גרם השמים השלישי בזוהרו בשמי כדור-הארץ, אחרי השמש והירח ומתקופה קדומה מאוד הזוהר והברק שלו שויכו לאלים נשיים (כמו למשל עישתר הבבלית שהיוותה את המקור למילה כוכב באנגלית- star). בהמשך היא זוהתה עם אפרודיטה היוונית ומקבילתה הרומאית- ונוס,אלת האהבה. בעברית השם שלה מתקשר לזוהר הרב שלה- כאמור, זהו גרם השמיים המבריק ביותר בשמי הלילה אחרי הירח.

מארס- מאדים: זהו כוכב הלכת הרביעי במרחקו מהשמש והבא בתור אחרי כדור הארץ. בשמי הלילה הוא מוכר בצבעו האדמדם וזאת בגלל ריבוי תחמוצת הברזל בקרקע כוכב הלכת. במיתולוגיה הוא נקרא על שם אל המלחמה ארס (היווני) ואח"כ מארס (הרומאי) כי צבעו של כוכב הלכת הזכיר לקדמונים דם שהיה נשפך בזמן קרבות. בעברית שמו פשוט מתאר את העובדה שצבעו אדמדם.

יופיטר- צדק: זהו כוכב הלכת החמישי במרחקו מהשמש והראשון שהנו ענק גזי. הוא קרוי על שם האל הרומאי יופיטר שהיה ראש האלים (המקביל לזאוס היווני) והיה מומנה בין השאר על החוק והסדר. מכאן גם נגזר שמו העברי "צדק".

סאטורן- שבתאי: זהו כוכב הלכת השישי במרחקו מהשמש והשני שהוא ענק גזי. הוא מזוהה עם אל הקציר והתבואה הרומאי- סטורן. מכיוון שיחד עם השמש והירח (פחות כדור הארץ שנחשב למרכז היקום) זהו גרם השמיים השביעי, הוא גם העניק את שמו ליום שבת - היום השביעי (Saturday). השם העברי כנראה נגזר במהופך- האל סאטורן נתן את שמו הלועזי של יום המנוחה, יום שבת. והשם העברי של יום המנוחה (שבת) הורחב חזרה לשמו העברי של כוכב הלכת שבתאי. ייתכן ויש גם קשר לכך שהוא כוכב הלכת הרחוק ביותר שהיה מוכר בזמן הקדום; בגלל מרחקו זמן ההקפה שלו היה הארוך ביותר והוא נראה כאילו הוא שובת ולא זז. כפי שציינתי, מעבר לגרמי שמים אלו כבר לא היה ידע לקדמונים ולכן אין לנו שמות עבריים.

אורנוס- כוכב הלכת השביעי במרחקו מהשמש, התגלה ע"י טלסקופ ב 1781. אורנוס מזוהה עם השמיים ונחשב לדמות הקדומה ביותר במיתולוגיה שיחד עם גאיה (כדור הארץ) ייצרו את הטיטאנים והקיקלופים שקדמו לאלים האולימפיים.

נפטון- כוכב הלכת השמיני במרחקו מהשמש, התגלה ע"י טלסקופ ב 1612 ע"י גלילאו שטעה וחשב אותו לכוכב שבת (שמש). רק לאחר חישובים ותצפיות הוא זוהה ככוכב לכת של מערכת השמש בשנת 1846. הוא מזוהה עם האל הרומאי נפטון- אל הים (מקבילו של פוסידון היווני) וזאת בגלל צבעו הכחול.

פלוטו- כוכב הלכת התשיעי במרחקו מהשמש, התגלה ע"י טלסקופ רק ב 1930. לאחרונה הוא איבד את מעמדו ככוכב לכת והוגדר כפלנטואיד או כוכב לכת זעיר (לתשובה קודמת בנושא: לחץ כאן). מכיוון שבזמנו הוא היה כוכב הלכת האחרון וסוגר הרשימה של מערכת השמש וכן בגלל שהוא הכי רחוק מחום השמש, הוא נקרא על שם אל השאול הקר והקפוא- פלוטו (מקבילו הרומאי של האדס היווני). שנת 2009 הוכרזה כשנת האסטרונומיה הבינלאומית ובמסגרתה הוחלט לקרוא בשם עברי לאורנוס ונפטון.

התמונה נלקחה מויקיפדיה

מאת: ד"ר מאיר ברק
המחלקה לביולוגיה מבנית
מכון ויצמן למדע

הערה לגולשים
אם אתם חושבים שההסברים אינם ברורים מספיק או אם יש לכם שאלות הקשורות לנושא, אתם מוזמנים לכתוב על כך בפורום. אנו נתייחס להערותיכם. הצעות לשיפור וביקורת בונה תמיד מתקבלות בברכה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מהיכן קיבלו כוכבי הלכת את שמם העברי? נגה

# data[].attributes.attachment_link.description
13; לא לכל כוכבי הלכת במערכת השמש יש שם עברי. הסיבה היא שבזמן העתיק, כאשר השפה העברית הייתה מדוברת (תקופת התנ"ך), לא היו קיימים אמצעים אופטיים ולכן כוכבי הלכת הרחוקים ביותר- אורנוס, נפטון ופלוטו (המוגדר כיום כפלנטואיד או כוכב לכת זעיר) לא היו מוכרים ומכאן שגם לא נתנו להם שמות.

# data[].attributes.body
נמרוד מציג את המנוע לחקר היקום! (2013)

# data[].attributes.body
סימולטור מהממם של היקום

# data[].attributes.headline
כוכבי הלכת הכי מוזרים שגילינו (הילד החמוד)

# data[].attributes.subject
כוכבי הלכת הכי מוזרים שגילינו (הילד החמוד)

# data[].attributes.attachment_link.title
כוכבי הלכת הכי מוזרים שגילינו

# data[].attributes.headline
טיולי 360 בכדור הארץ היפה שלנו, חלק ממצלמה על גבי נשר

# data[].attributes.subject
טיולי 360 בכדור הארץ היפה שלנו, חלק ממצלמה על גבי נשר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתי הייתה הפעם האחרונה שיצאתם לגלות את מרחבי הטבע הפראי בפינות הנידחות בתבל? גם אם יש בנו תשוקה גדולה לצאת להרפתקה, לא תמיד הדבר מתאפשר לנו. למזלנו, אותו מסך שנראה לעיתים שכולא אותנו - יכול גם לשחרר אותנו לחופשי. אספנו עבורכם 12 סיורים וירטואליים ברחבי העולם שיכולים להרוות את כמיהת הנדודים בלחיצת כפתור.

מאז ומעולם נמשך האדם לטבע ולנופיו. באנגלית אף ניתן לכך הכינוי "Wanderlust" המבטא את רוח ההרפתקנות והכמיהה לצאת ולחקור את העולם. אז מה על האדם לעשות, כשנכפה עליו ריחוק מן הטבע ומנופי הגלובוס? למזלנו הרשת דואגת "להביא את ההר" אל מי שאינו יכול לבוא אליו.

מתוך The Guardian ו-World Wide Honeymoon ליקטנו תריסר סיורים וירטואליים ייחודיים, שדרכם ניתן לחוות את פלאי הטבע באופן הקרוב ביותר שמצאנו לדבר האמיתי, ובחינם.

1. יערות הגשם באמזונס

הסרטון Under the Canopy ("מתחת לחופה") הופק בחסות הקרן Conservation International לקידום שימור יערות הגשם שבאמזונס. הסרטון הפנורמי, מלווה בקריינות מפי המדריך המקומי קמנג'ה פנשקונג והשחקן לי פייס, יכניס אתכם למעבה הג'ונגל האמזוני תוך שהוא חושף את אוצרות הטבע של מרחב היערות הטרופי הגדול ביותר על פני כדור הארץ, על שפע צמחיו ובעלי החיים שבו.

2. מערת האנג סון דונג, וייטנאם

בפארק הלאומי פונג נה-קה באנג בווייטנאם שוכנת המערה הגדולה ביותר המוכרת לאנושות, שהתגלתה אך לפני עשורים בודדים. פרויקט ייחודי של National Geographic שאף למפות את המערה באופן דיגיטלי ולאפשר לחוות אותה באופן הטבעי ביותר לפני שיחל בה פיתוח תיירותי מאסיבי. הפלטפורמה החדשנית מאפשרת לנווט במערה בעזרת מפה, להתמקד בפרטים ברזולוציה גבוהה, לקרוא הסברים ואפילו להקשיב לסאונד אותנטי להשלמת האווירה.

3. קרחון פריטו מורנו, ארגנטינה

חבל פטגוניה שבארגנטינה הוא ביתם של 48 קרחונים הניזונים ממימיו של שדה הקרח הפטגוני בהרי האנדים. ביניהם ניצב קרחון פריטו מורנו, המשתרע על פני שטח עצום של 250 קמ"ר. בניגוד לקרחונים רבים הנמצאים בנסיגה ונמסים בשל משבר האקלים, פריטו מורנו שומר על נפח יציב וישנם מדענים שטוענים שהוא אף גדל, הודות לזווית הייחודית שבה הוא ניצב ולמים המזינים סביבו. סדרת תמונות פנורמיות מבית משקפת היטב את קנה המידה ואת גוני המים המשתנים בהתאם לאחוזי החמצן שבהם (לחצו על החיצים הלבנים כדי לשנות את נקודת המבט). סרטון אימרסיבי בהפקת The Guardian לוקח את צופיו לסיור בנופים המתחלפים בשמורת הטבע, בעודו חולף על-פני עדר גואנקו ומפלי טורקיז אל מעבר לקשת, ומסתיים תחת רקיע זרוע כוכבים הנוצצים בשביל החלב.

4. הר אוורסט, נפאל

משאת חייהם של מטפסים והרפתקנים רבים היא לכבוש את הפסגה הגבוהה בעולם. למי מאיתנו ששואף להתחקות אחר אדמונד הילארי - הראשון שהצליח להעפיל לפסגה - וממשיכי דרכו, אתר מאפשר לחקור את האוורסט והפסגות הסובבות אותו בטכנולוגיית 360 אינטראקטיבית שבה תוכלו לקבל את החוויה הקרובה ביותר האפשרית, מינוס כוויות הקור. לחיצה על אייקון המטפסים חושפת תמונות מגובה אפס, בעוד לחיצה על אייקון המסוק תחזיר אתכם למבט על.

5. הרי הדולומיטים, איטליה

הרכס המושלג של הדולומיטים מהווה מוקד משיכה בעיקר לחובבי הסקי שפוקדים את אתרי הגלישה השונים הממוקמים בו ואת העיירות שסובבות אותם. אך המצוקים הדרמתיים משמשים גם בית לחיות בר רבות. את הסיור הבא מעביר מדריך מיוחד במינו - עיט שאליו נרתמה מצלמת תלת מימד, המאפשרת לצפות בפסגות הבוהקות מנקודת מבטו ב-360 מעלות.

6. הקוטב הדרומי, אנטרקטיקה

הקוטב הדרומי הוא המקום הקר ביותר על פני כדור הארץ ובין האזורים הבודדים שבהם מעולם לא התקיימה התיישבות אנושית דרך קבע. בני האדם היחידים המאכלסים את היבשת הם מדענים מתחלפים במשלחות מחקר, הפוקדים את הארץ הקפואה מאז שהתגלתה ב-1820. אתר שהוקם לזכרו של מגלה הארצות סיר ארנסט שקלטון מספר כיצד הצליח באופן הרואי להוביל ולחלץ את משלחת המחקר שלו לאחר שספינתם התרסקה בקרח. סיור וירטואלי באתר מאפשר לראות ב-360 מעלות את נופי איי פוקלנד הסמוכים, את בקתתו הקפואה בזמן של סר שקלטון, ואת מעגל הדגלים הסמלי המסמן את נקודת קוטבו הדרומי של הכדור.

7. הגראנד קניון, ארצות הברית

הקניון באורך של כ-500 הקילומטרים שנחצב בכוח מימי נהר הקולורדו נחשב לאחד מהאטרקציות הטבעיות המובילות בעולם, ובימים כתיקונם מושך אליו כ-5 מילון תיירים בשנה הנהנים בו משלל פעילויות כמו טיולים רגליים, סנפלינג, רפטינג ועוד. פרויקט חדש של גוגל מפות החליט להוריד את מצלמות ה-360 שמוכרות לנו מתצלומי ה-Street View מהכביש אל השטח, ולהעניק לנו חוויה אמתית ככל הניתן של טיול רגלי בעזרת מצלמה שנישאת על הגב. הגרנד קניון נבחר להיות האתר הראשון מבין סדרה של פלאי עולם שזמינים עכשיו ברשת להנאתכם. ניתן לבחור בין כמה מסלולי טיול, ובעזרת הקלקה על החיצים תוכלו לא רק לסובב את התמונה, אלא גם להתקדם בה לכל כיוון שתרצו, ממש כאילו הייתם שם בעצמכם. לפניכם גם הצצה אל מאחורי הקלעים של הפרויקט.

8. הזוהר הצפוני, לפלנד

אורות הצפון, או בשמם הלועזי "אורורה בוראליס" על שם אלת השחר הרומית, הם מתופעות הטבע המרהיבות ביותר שידועות לאדם. באזורים שקרובים לקטבים, חלקיקים מהשדה המגנטי של כדור הארץ מתנגשים במולקולות שבאטמוספרה, וגורמים להם לפלוט אנרגיה בצורת אור. התוצאה היא מחול קסום של אורות צבעוניים הנראים היטב בשמי הלילה של מרחבי החוג הצפוני. Lights Over Lapland מציגה התנסות באחת מ"חופשות האורורה" שהיא מציעה: בסרטון אינטראקטיבי שמאפשר צפייה ב-360 מעלות ניתן לערוך קמפינג בשלג, לשהות באיגלו, לטייל עם מזחלות רתומות לאיילים וכמובן לקנח במקומות בשורה הראשונה למופע שמימי מהפנט.

9. פארק יוסמיטי, ארצות הברית

פארק זה הוכר על-ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית, וכ"אזור טבע בראשיתי" המוגן על-ידי חוקי השימור הפדראליים של ארצות הברית. צוקי הגרניט התלולים, יערות הסקויה המרשימים, מפלי המים הגבוהים והמגוון הביולוגי עצום מושכים אליהם כ-4 מיליוני תיירים בכל שנה מרחבי העולם. כדי לאפשר גישה לאתר גם מהבית, פותחה מערכת וירטואלית המעניקה חוויית ביקור מרשימה גם מחיק המחשב או מסך הטלפון. ניתן לסייר בין נקודות עניין בלחיצת כפתור, לקרוא הסברים על אודותיהם ולהקשיב לצלילי הטבע והמבקרים. סיור נוסף מבית גוגל מאפשר לכם לטפס וירטואלית על מצוק המפורסם השוכן בשמורה, ונחשב למצוק האנכי הגבוה בעולם.

10. שונית המחסום הגדולה, אוסטרליה

ברוכים הבאים אל סיור תת-מימי בשונית האלמוגים הגדולה ביותר בכדור הארץ המתפרשת לחופה הצפון מזרחי של אוסטרליה. פרויקט SeaView 360 פיתח טכנולוגיה חדשנית המאפשרת צלילות וירטואליות בעזרת מצלמות פנורמיות תת-ימיות. לפניכם סדרת סרטונים אימרסיבית ובה ניתן לשקוע לחוויה מקיפה ב-360 מעלות, שתיקח אתכם אל מצולות השונית הגדולה - משחייה עם דולפינים ועד למפגש עם דגי מנטה ריי ענקיים שפוקדים את האזור.

11. דיונות במדבר נמיביה

"ים החול נמיב" הוכרז על-ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית בשנת 2013, והוא כולל שמורת טבע בגודל של כמעט 50,000 קילומטרים הנחשבת למערכת האקולוגית הטבעית הגדולה ביותר באפריקה והרביעית בגודלה בעולם. דיונות המלח והחרסית באזור סוסוסבלאי הן אטרקציה תיירותית מרכזית בנמיביה, כשהגדולה בהן היא דיונת "ביג מאמא". בסרטון האימרסיבי של הצלם בריאן ריצ'ארדס, תוכלו לעבור בין תצלומים פנורמיים של נופי הדיונות ולדמות סיור רגלי המסתיים בשקיעה.

12. הר הגעש אמברים, איי ונואטו

כעת אתם מוזמנים ללוות משלחת הרפתקנית הכוללת את הצלמת אולה לומן ובן זוגה האלפיניסט סבסטיאן הופמן, בעוד הם יורדים אל עבר לועו הבוער של הר געש פעיל מהמסוכנים בעולם באיי ונואטו שבאוקיינוס השקט, עמוק יותר מכל מבקר שקדם להם. קטע מהסרטון המלא המתעד את מסעם צולם בטכנולוגיית 360 מעלות ומעניק הצצה פנורמית להרפתקה מהכנותיהם במחנה, דרך מעברם בג'ונגל הפראי, ועד לירידתם אל עבר ליבו של ההר הגועש, כשהם מתמקמים כ-60 מטרים בלבד מלבה רותחת.

"אנחנו עומדים על סיפו של שינוי בלתי הפיך לסביבתנו", כך מזכיר אחד הסרטונים שהצגנו. "אם המקומות האלו יאבדו, נאבד לא רק חלק אינטגרלי מהכוכב שלנו, אלא גם חלק מהותי במערכת היחסים שלנו עם עצמנו, ועם מה שזה אומר להיות אנושי. במרחבים האלו, טמון גם נוף של תקווה".

פנו לכם אחר-צהריים או ערב אחד בכדי להתענג על נפלאות הטבע שמסביבנו - שגם בימים של ריחוק נמצא במרחק הקלקה בלבד.

כתבות נוספות שעשויות לעניין אותך:
החיבור לטבע חיוני לנו כמו אוויר לנשימה - א.ד. גורדון היטיב לתאר זאת כבר לפני 100 שנים 6 ספריות, מאגרי מידע ואוספי אמנות שעלו לרשת לשימוש חופשי האנשים ששהות בטבע היא הגדרת התפקיד שלהם - ומה זה עושה למצבם המנטלי
עוד מרדיו מהות החיים:
מפגשים של מהות- דליק ווליניץ ושמואל שאול על הטבע כמקור השראה.

# data[].attributes.attachment_link.title
להביא את ההר אלינו - 12 סיורים וירטואליים שלוקחים אותנו אל תוך הפרא | מהות החיים

# data[].attributes.attachment_link.description
מאז ומעולם נמשך האדם לטבע ולנופיו. באנגלית אף ניתן לכך הכינוי "Wanderlust" המבטא את רוח ההרפתקנות והכמיהה לצאת ולחקור את העולם. אז מה על האדם לעשות, כשנכפה עליו ריחוק מן הטבע ומנופי הגלובוס? למזלנו הרשת דואגת "להביא את ההר" אל מי שאינו יכול לבוא אליו.

# data[].attributes.headline
השדה המגנטי של כדור הארץ

# data[].attributes.subject
השדה המגנטי של כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כדור הארץ שלנו הוא בין השאר גם מגנט עצום. הסיבה לכך היא ככל הנראה הגרעין הלוהט שלו והברזל המותך שמסתובב סביבו בליבה

כמו כל המגנטים, גם לכדור הארץ יש שני קטבים: צפון ודרום. זו כמובן גם הסיבה שמחט הממוגנטת של מצפן מצביעה לכיוון הקוטב הצפוני וצדה השני לקוטב הדרומי. אבל לשדה המגנטי של כדור הארץ יש תפקיד חשוב יותר בחיינו, מעבר לשימוש במצפן. למעשה הוא שומר על החיים השבריריים כאן בכדור הארץ מפני הקרינה הקוסמית המסוכנת.

כיצד מגן עלינו השדה המגנטי של כדור הארץ?

מה יקרה אם תפזרו אבקת ברזל על נייר המונח מעל מגנט? אם תנסו זאת בבית, תגלו שהחלקיקים מתארגנים בצורה מסוימת. ליתר דיוק, נוצרת צורה של שתי "אוזנים" גדולות משני צדי הקטבים של המגנט. כך מתארגן גם השדה המגנטי של כדור הארץ, בתלת ממד, ולוכד חלקיקים טעונים מרוח השמש, בשתי חגורות, פנימית וחיצונית, הנראות במבט צידי כ "אוזניים" ענקיות. חגורות אלה נקראות חגורות ואן-הלן, על שם מי שגילה אותן. ללא חגורות אלה עוצמה מסוכנת של קרינה קוסמית הייתה פוגעת ב כדור הארץ כל הזמן.

חלקיקים בעלי מטען חשמלי מגיעים לכדה"א במהירות עצומה מהחלל ובעיקר מרוח השמש, כשהם נעים בתנועה מעגלית מהירה (ציקלטרון). למעשה מתנהגים החלקיקים כמגנטים זעירים ולכן קווי השדה המגנטי של כדור הארץ מנתבים אותם אל קטבי המגנט שלנו: הקוטב הצפוני והקוטב הדרומי. בקטבים יש להם סיכוי גדול יותר לחדור את שכבת ההגנה ולהגיע לאטמוספירה. החלקיקים האנרגטיים מהשמש מתנגשים באלה שבאטמוספרה מעל הקטבים ומעררים אותם, כלומר מעניקים להם אנרגיה עודפת. כשהאנרגיה העודפת משתחררת בצורת אור מתרחשת אחת מתופעות הטבע המרהיבות ביותר: זוהר הקוטב. זוהר הקוטב נראה היטב בעיקר כאשר התפרצויות מגנטיות בשמש שלנו שולחות לחלל חלקיקים טעונים במהירות רבה במיוחד.

לצערנו, ישראל רחוקה מהקוטב ולכן מי שירצה לצפות בתופעה היפהפייה הזו, יצטרך להגיע בעונת החורף, כשחשוך, לאחת מהמדינות הסמוכות לקוטב (איסלנד, אלסקה, נורווגיה, פינלנד...) כדי לצפות בזוהר הצפוני.

איך נוצר השדה המגנטי?

כשכדור הארץ התגבש מחומר שהלך ונדחס לתוך עצמו, הכל היה כל כך חם עד שכוכב הלכת עצמו היה במצב מותך. עם הזמן היסודות הכבדים, ביניהם הברזל, שקעו למרכז ומאז רובם שם, ב ליבת כדור הארץ. חלפו מאז מיליארדי שנים ולמרות שפני השטח כבר הספיקו להתקרר, פנים כדור הארץ שלנו עדיין מאוד חם, עם טמפרטורה של אלפי מעלות- חם יותר מ פני השמש. אבל הברזל בליבת כדור הארץ אינו רק מותך אלא גם זורם, בכיוון אנכי עקב הפרשי טמפרטורות ובכיוון אופקי בגלל סיבוב כדור הארץ סביב צירו. זרימת הברזל מתרגמת לזרם חשמלי, ובשל כך, הופך כדור הארץ למגנט עצום. בדיוק כפי שפועל דינמו.

כדור הארץ שלנו עתיד להתקרר בעוד מיליארדי שנים. אפשר להסתכל על הצד החיובי: היבשות יפסיקו לשוט על פני הסלע המותך תחתיהן (מגמה) וכך לא יהיו יותר רעידות אדמה ולא התפרצויות מגמה מהרי געש. מצד שני, אם יהיה כאן בכלל מישהו ליהנות מהצד החיובי הזה, כשכדור הארץ יתקרר סופית לא יהיה יותר שדה מגנטי שיגן עליו מפני הקרינה הקוסמית.

# data[].attributes.attachment_link.title
השדה המגנטי של כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
כדור הארץ שלנו הוא בין השאר גם מגנט עצום. הסיבה לכך היא ככל הנראה הגרעין הלוהט שלו והברזל המותך שמסתובב סביבו בליבה כמו כל המגנטים, גם לכדור הארץ יש שני קטבים: צפון ודרום. זו כמובן גם הסיבה שמחט הממוגנטת של מצפן מצביעה לכיוון הקוטב הצפוני וצדה השני לקוטב הדרומי.

# data[].attributes.headline
מסע במערכת השמש - משימה

# data[].attributes.subject
מסע במערכת השמש - משימה

# data[].attributes.headline
האם יש תרבויות נוספות ביקום?

# data[].attributes.subject
האם יש תרבויות נוספות ביקום?

# data[].attributes.attachment_link.title
חוצנים וחייזרים - מציאות או דמיון? עם פרופ' יואב יאיר

# data[].attributes.headline
תסכית אורסון וולס 

# data[].attributes.subject
תסכית אורסון וולס 

# data[].attributes.body
הפלישה ממאדים....מלחמת העולמות

# data[].attributes.headline
שלום ילדים, נשמח לקבל משוב על הפעילות שהתקיימה היום

# data[].attributes.subject
שלום ילדים, נשמח לקבל משוב על הפעילות שהתקיימה היום

# data[].attributes.headline
כתיבה יצירתית: יום בחיי תושב בכוכב לכת אחר

# data[].attributes.subject
כתיבה יצירתית: יום בחיי תושב בכוכב לכת אחר

# data[].attributes.headline
  נוגה - הסבר

# data[].attributes.subject
  נוגה - הסבר

# data[].attributes.attachment_link.title
מסע במערכת השמש 28* -כוכב הלכת נגה (מאדים חמה)

# data[].attributes.headline
בואו נדבר על גודל

# data[].attributes.subject
בואו נדבר על גודל

# data[].attributes.attachment_link.title
השוואה בין גודל הכוכבים ביקום

# data[].attributes.headline
יוטיוב- קנה מידה בחלל (ללא מילים)

# data[].attributes.subject
יוטיוב- קנה מידה בחלל (ללא מילים)

# data[].attributes.headline
מאדים,  מקבץ עובדות מט"ח

# data[].attributes.subject
מאדים,  מקבץ עובדות מט"ח

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מאדים הוא כוכב הלכת הדומה ביותר לכדור הארץ במערכת השמש. מאדים נקרא כך בשל צבעו האדום שבא לו מסלעיו העשויים תחמוצת ברזל.

שם: מאדים (מארס)
סוג: כוכב-לכת, הרביעי במרחק מהשמש
קוטר בקו-המשווה: 6,794 ק"מ
מסה: 0.11 ממסת כדור-הארץ
צפיפות: 3.93 גרם/סמ"ק
כוח-משיכה: כשליש מזה של כדור הארץ
מרחק ממוצע מהשמש: 227.93 מיליון ק"מ
הרכב: סלעי, האטמוספירה: דלילה, רובה פחמן דו-חמצני
זמן הסיבוב העצמי (אורך היממה): 24 שעות ו-37 דקות
זמן ההקפה סביב השמש (אורך השנה): 687 ימי ארץ
ירחים: 2
טמפרטורה: 55- מעלות

מאדים הוא אחד מכוכבי-הלכת הקטנים במערכת השמש שלנו: הקוטר שלו הוא קצת יותר ממחצית הקוטר של כדור-הארץ. רק פלוטו וכוכב-חמה קטנים ממנו.

מאדים, כמו כדור-הארץ, שייך למשפחת כוכבי-הלכת הסלעיים. ליבתו המוצקה עשויה בעיקר מברזל. הרכב המעטפת והקרום של מאדים דומה למדי לזה של כדור-הארץ: סלעים ומתכות.
האטמוספירה שלו דלילה מאוד, ומכילה בעיקר פחמן דו-חמצני.
פני השטח של מאדים מוכרים לנו היום היטב, בשל שפע המידע ששלחו חלליות שנחתו עליו. מסתבר, שהרכב הסלעים והקרקע דומה לזה של כדור-הארץ. אולי נוכל, בעתיד, לכרות במאדים מחצבים ולפתח שם תעשייה.
לתרשים: ממה מורכב המאדים

מאדים הוא כוכב-לכת בעל מסה קטנה, ולכן כוח-המשיכה שלו חלש: רק כ-4 עשיריות מזה של כדור-הארץ. לכן מהירות הנפילה של גופים על פניו תהיה אטית בהרבה מזו שעל כדור-הארץ.
אם אי פעם, בעתיד, אכן יפסעו אסטרונאוטים על אדמת מאדים, הם יוכלו לנתר ולקפץ בקלות, כמעט כמו על הירח.

מאדים מכונה גם "כוכב-הלכת האדום". ואכן, פני השטח שלו אדמדמים, בגון החלודה - הצבע של תחמוצת הברזל המוכרת לנו.

החלליות השונות, שחלפו ליד מאדים, או שנחתו על פניו, צילמו אלפי תמונות. מתמונות אלה המדענים יכולים לקבל נתונים רבים. האם ניתן ללמוד מהן על התנאים הקיימים היום במאדים?
הגיאולוגים יכולים לגלות הרבה מניתוח של תווי-הנוף של מאדים ומהשוואתם לצורות נוף דומות על-פני כדור-הארץ. ייתכן, שאותם התהליכים המעצבים את הנוף בכדור-הארץ, מתרחשים, או התרחשו, גם במאדים:

נוף דיונות חול- דיונות החול במאדים, כמו אצלנו בכדור-הארץ, נוצרות על-ידי רוחות. הדיונות הנראות בתצלום מוכיחות שהרוחות הנושבות במאדים מעצבות גם כיום את נופו.
הדיונות נוצרות כאשר הרוחות במאדים נושאות למרחקים כמויות גדולות של אבק וחול. הצבע הכתום-אדום של הדיונות נובע מהרכבו הכימי של החול, שמכיל ריכוזים גבוהים של תחמוצות ברזל (חלודה).

נוף לועות הרי געש- הר-הגעש הגדול ביותר במערכת השמש נמצא במאדים. זהו הר-הגעש הכבוי אולימפוס מונס, המתנשא לגובה 24 ק"מ! הוא ממוקם על רמה גבוהה בקרבת קו-המשווה של מאדים. סמוכים לו ארבעה לועות של הרי-געש כבויים.
לצורך ההשוואה, גובהו של האוורסט, ההר הגבוה ביותר בכדור-הארץ, הוא "רק" 8 ק"מ ו-880 מ', ואילו גובהו של האולימפוס מונס הוא 24 ק"מ!

הקניון הענק- אחד מתווי הנוף הבולטים ביותר במאדים הוא העמק הענק - ואליס מארינריס. הוא משתרע לאורך כ-4,000 ק"מ, ויש בו מצוקים תלולים מאוד. עומקו 2-7 ק"מ (!) מתחת לפני המישור.
המדענים סבורים שקניון (עמק) זה נוצר בתהליך של שבירה, בדומה למתרחש אצלנו: תזוזות עזות בקרום של כוכב-הלכת גרמו לשבירתו.

נוף ואדיות- ערוצים עמוקים ומסועפים יכולים להיווצר רק על-ידי נהרות אדירים, שזרמי מים חזקים זרמו בהם וחרצו את פני הקרקע. נופי הוואדיות האלה מעידים, שבתקופות קדומות זרמו מים רבים על-פני מאדים.
עדויות נוספות לקיום מים במאדים הן נופי אגמים שמימיהם נעלמו. יש מדענים המשערים שהמים החסרים נמצאים מתחת לפני השטח, כקרח קפוא.

כיפות הקרח בקוטב- מאדים הוא אחד מכוכבי-הלכת הבודדים במערכת השמש (מלבד כדור-הארץ ופלוטו) שיש לו כיפות של קרח בקטבים.
כיפות הקרח שבתצלום משתנות בגודלן ובצורתן מעונה לעונה, מפני שהקרח קופא ומתאדה. משערים, שהקרח בכיפות הקטבים עשוי ממים ומגז פחמן דו-חמצני, שקפאו.
אם אי-פעם בעתיד נקים מושבה על פני מאדים - ניתן יהיה לנצל את המים הקפואים שבקטבים.

מאדים הוא כוכב-הלכת הרביעי במרחק מהשמש. לפעמים הוא קרוב יותר לשמש, ולפעמים רחוק יותר ממנה. שינוי זה קיים מפני שלמסלול של מאדים סביב השמש יש צורת אליפסה. בממוצע המרחק שלו מהשמש הוא 228 מיליון ק"מ. מדי פרק זמן מאדים מתקרב לכדור-הארץ, ובמשך תקופה קצרה שני כוכבי-הלכת נעים זה ליד זה. התקרבות זאת חשובה במיוחד לתכנון טיסה למאדים.
לתמונת מסלולם של כוכבי הלכת סביב השמש

זמן ההקפה סביב השמש (אורך השנה)
מאדים משלים הקפה אחת סביב השמש ב-687 ימים. כלומר, השנה במאדים ארוכה כמעט כפליים מזו של כדור-הארץ (שאורכה 365 ימים).
כמו כדור-הארץ גם מאדים נטוי על צירו, ולכן גם בו יש חלוקה לעונות במשך השנה. אולם, משום שאורך השנה כפול מזה של כדור-הארץ, גם עונות השנה ארוכות כפליים.

זמן הסיבוב העצמי (אורך היממה)
אורך היממה במאדים הוא כמעט כמו שלנו: 24 שעות ו-37 דקות - רק כחצי שעה יותר מן היממה בכדור-הארץ.

האדם הראשון שהקדיש מחשבה למספר הירחים של מאדים היה יוהאנס קפלר. וכך טען בהגיון: "היות שלצדק יש ארבעה ירחים ולכדור-הארץ יש ירח אחד בלבד - למאדים חייבים להיות שני ירחים!!"
קפלר צדק, אבל לא מהסיבה שהעלה...
החללית מארינר 9 צילמה את שני הירחים בשנת 1971, כאשר חלפה ליד מאדים. החללית ויקינג 1 הצליחה לצלם את שניהם מטווח קרוב יותר.
קוטרו של פובוס הוא כ-27 ק"מ. דיימוס קטן ממנו: קוטרו כ-15 ק"מ בלבד. משערים שירחים אלה הם למעשה אסטרואידים, אשר סטו ממסלולם ונלכדו על-ידי כוח-המשיכה של מאדים.
לתמונת הירחים של מאדים

כיום מאדים הוא כוכב-לכת מדברי וקפוא. הטמפרטורה הממוצעת על פניו קרה מאוד: כ 55- מעלות מתחת לאפס! אבל - למרות הקור העז, במאדים אין שלג וברד ואף לא גשם.
ומדוע? כי העננים המרחפים באוויר הם דלילים ודקים, ואין בהם מספיק גבישי קרח. ענני המאדים נראים כמו ענני-הנוצה המצויים באטמוספירה של כדור-הארץ.
האטמוספירה של מאדים מכילה כמות קטנה מאוד של גזים בהשוואה לזו של כדור-הארץ. היא מורכבת רובה ככולה מהגז פחמן דו-חמצני ויש בה גם חנקן וארגון. אבל החמצן, שהוא הגז הדרוש לנו לנשימה - כמעט ולא נמצא בה.
סופות החול במאדים הן עצומות וממושכות הרבה יותר מאלה שיש בכדור-הארץ: הרוחות החזקות מנשבות במאדים בעיקר בעונת האביב, והן מעיפות אל-על כמויות אדירות של חול ואבק. ענני-החול נישאים לגובה של 40-50 ק"מ מעל לפני השטח, והסופות יכולות להשתולל במשך כמה שבועות רצופים!
לתצלום של סופות החול במאדים

"בתצפיות שערכתי בלילות האחרונים, גיליתי שורה של חריצים כהים על פניו של מאדים. החריצים נמשכים מאזורי הקטבים אל עבר קו-המשווה של כוכב-הלכת."
במילים אלה דיווח האסטרונום האיטלקי ג'יובאני שיאפרלי על התצפיות, שערך בכוכב-הלכת מאדים בשנת 1877. בטעות תורגמה המילה האיטלקית "חריצים" ל"תעלות" באנגלית.
דיווח זה חולל סערה בעולם המדעי של המאה ה-19:
האם ייתכן שיש חיים על המאדים? מי בנה את רשת התעלות על פניו? ומה הסיבה? האם כדי להוביל מים? ואולי לצורכי תחבורה? האומנם קיימת שם חברה טכנולוגית מפותחת, שחצבה תעלות אלה?
אסטרונומים רבים החלו להפנות את הטלסקופים שלהם לעבר מאדים בתקווה לפתור את התעלומה.

הגדיל מכולם לעשות המיליונר האמריקני, פרסיבל לוואל, שהיה חובב אסטרונומיה נלהב. ב-1910 הוא בנה באריזונה מצפה כוכבים במיוחד כדי לפענח את תעלומת התעלות המסתוריות במאדים.
לוואל האמין בכל נפשו שעל-פני מאדים ישנה חברה מפותחת של יצורים נבונים, הנלחמים על חייהם כנגד אסון אקלימי: התפשטות אזורי המדבר בכוכב. לשם כך הם חוצבים תעלות - כדי להזרים בהן מים למדבר.
לוואל שרטט מפות רבות של תצפיותיו על התעלות במאדים, שנראו כקווים ישרים באורך של מאות קילומטרים. לטענתו: "התעלות מעידות שהמהנדסים של מאדים ידעו היטב את מלאכתם."
אך לוואל לא הצליח לשכנע את אנשי המדע של תקופתו. איש מלבדו לא ראה את ה"תעלות" של מאדים. כיום משערים שלוואל ראה במטושטש את סופות האבק של מאדים ושרטט אותם במפותיו, אך בהתלהבות יתר, כנראה...

מחקר במאה ה-20
שלוש חלליות לא מאוישות נחתו עד היום על פני המאדים שלושתן אמריקאיות. שתיים מהחלליות נחתו על פני המאדים בשנת 1976 במסגרת מבצע "ויקינג". החללית השלישית נחתה על פני המאדים בשנת 1997 במסגרת מבצע "פת'פיינדר".
תמונות רבות צולמו במאדים על-ידי שתי החלליות האמריקניות וייקינג 1 ו-2. חלליות אלו סיפקו שפע של מידע על ההרכב של הקרקע במאדים, על מזג האוויר השורר בו ועל תנאי הסביבה בו. חלליות אלה גם מיפו את כל שטחו של מאדים, ובכך השלימו את מלאכתן של חלליות מארינר שצילמו את מאדים לפניהן.

הזרוע הרובוטית שנשלחה למאדים ע"י החללית וייקינג, הופעלה על מאדים בשלט-רחוק מכדור-הארץ, כדי לבצע משימה חשובה: לנסות לאתר חיים בקרקע של מאדים - אצות או חיידקים.
הזרוע הרובוטית נטלה דגימות מן הקרקע. לדגימות אלה הוכנסו חומרי מזון, כדי לעקוב האם יתרחשו בהם תהליכים כימיים שונים: אם יש בקרקע חיידקים או אצות, ניתן לשער שהם ינשמו או יעכלו חלק מן המזון. תוצאות הבדיקה של דגימות אלה הראו כי אין צורת חיים כלשהי על-פני המאדים.

בשנת 1984 נמצא מטאוריט יוצא דופן בתוך שכבות הקרח באנטארקטיקה. בדיקות מעבדתיות הראו שהרכבו דומה מאוד להרכב הקרקע במאדים, שאותו בדקו חלליות וייקינג 1 ו-2.
אך כיצד הגיע מטאוריט ממאדים לכיפת הקרח בקוטב הדרומי? המדענים משערים שהתנגשות של אסטרואיד ענק במאדים לפני מאות מיליוני שנים העיפה לחלל רסיסים מהקרקע של מאדים. אחד מרסיסים אלה נקלע לשדה המשיכה של כדור-הארץ, ונפל אל הקרקע כמטאוריט.
לאחר בדיקת הרכבו של המטאוריט סרקו אותו במיקרוסקופ אלקטרוני בהגדלה רבה.
במטאוריט נמצאו שרידים מאובנים הדומים לחיידקים עתיקים. בסלעי כדור-הארץ נמצאו חיידקים מאובנים כאלה שגילם נאמד ב-3.5 מיליארד שנים.
ההשערה היא, שחיידקים חיו גם על פני המאדים, בעת שכוכב-הלכת האדום היה חם יותר ועל פניו זרמו מים, כלומר, היו עליו תנאים אחרים, המתאימים להתפתחות חיים. כיום, סבורים החוקרים, אין חיים על פני מאדים.
לתמונת המטאוריט

ביולי 1997 הגיע למאדים רכב קטן, רובוט המחקר "סוג'ורנר", שגודלו כמכשיר מיקרוגל. הרכב הגיע בתוך החללית "פת'פיינדר" ("מוצא הדרך"), שנחתה בהצלחה על פני המאדים. הנחתת ורכב המחקר שידרו לארץ יותר מ-6,000 תצלומים של הנוף באתר הנחיתה. חיישנים מיוחדים בדקו את הרכב הסלעים והקרקע ואת תנאי האקלים במאדים. המידע הרב שהגיע מצביע על כך שאזור הנחיתה נמצא במרכז ערוץ יבש וקדום, אזור שעבר שיטפון עצום של מים לפני כ-2 מיליארד שנים. מכאן, שבעבר הרחוק שררו על פני מאדים תנאים נוחים לקיום חיים.
לצילום רובוט המחקר "סוג'ורנר"

בשנת 2003 סוכנות החלל האמריקאית, נאס"א, שיגרה למאדים רובוט בעל שישה גלגלים, המצויד ב-8 מצלמות ובמכשור גאולוגי. הרובוט, אמור לנחות על מאדים בינואר 2004 במטרה לאתר עדויות להימצאותם של מים על הכוכב לפני מיליארדי שנה.

חקר המאדים עוסק ברובו בשאלת האפשרות למצוא בו חיים. כבר בעשור הראשון של המאה ה-21 מתוכננות ארבע חלליות לנחות על המאדים (2 אמריקאיות, אחת אירופית ואחת יפנית) במטרה לבדוק אפשרות של המצאות מים נוזלים ואף למצוא סימני חיים. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 מיועדת לנחות על המאדים חללית שתאסוף דגימות קרקע, תחזירם לארץ לבדיקת שאלת קיום חיים.

כמו טיפה של דם - בעין רגילה נראה מאדים כנקודת אור אדמדמה מנצנצת בשמים...
הגוון האדום שלו הזכיר לקדמונים את צבע הדם והמלחמות, ולכן הם קראו לו "מארס" - כשמו של אל המלחמה הרומי.

מדע בדיוני - יצורי המאדים ואנחנו...
הסופר הבריטי בן המאה ה-19, ה' ג' וולס כתב ספר שנקרא "מלחמת העולמות". בסיפורו הדמיוני אנשי המאדים פולשים לכדור-הארץ, באמצעות מכונות מלחמה משוכללות, ומשתלטים עליו.
ב-1938 שודר ברדיו תסכית מתח שהתבסס על סיפור זה. תיאור האירועים היה משכנע כל-כך, עד שבהלה עצומה אחזה במאזינים. אנשים רבים ברחבי ארצות-הברית היו משוכנעים שהפלישה אכן החלה! תופעות של פחד וחרדה השתלטו על האוכלוסייה, ומנהלי התחנה נאלצו להפסיק את השידור...
מאז תכנית הרדיו המפחידה הופיע מאדים בעשרות סרטים וספרי מדע בדיוני.

בשנות ה-50 וה-60 התפשטה "מגיפה" של דיווחים על עב"מים (עצמים בלתי מזוהים) בעולם כולו. אנשים רבים היו משוכנעים אז, שלטייסי הצלחות המעופפות יש בסיס סודי במאדים.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מאדים; מארס; מרס;

# data[].attributes.attachment_link.title
כוכב הלכת מאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
מאדים הוא כוכב הלכת הדומה ביותר לכדור הארץ במערכת השמש. מאדים נקרא כך בשל צבעו האדום שבא לו מסלעיו העשויים תחמוצת ברזל.

# data[].attributes.headline
קנה מידה אסטרונומי

# data[].attributes.subject
קנה מידה אסטרונומי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בעבר יצאו החוקרים האמיצים ביותר לחקור את הים ולגלות יבשות חדשות, היום תפקידם הוא לצאת אל החלל ולגלות מקומות שמעולם לא חשבנו שנגיע אליהם. בעזרת טלסקופים מיוחדים אנחנו יכולים לראות הרבה מעבר ליכולתם של בני האדם שחיו לפני כ-100 שנה, אך כמה מגודלו של היקום אנו יכולים לראות? עד כמה הוא גדול ועד כמה אנחנו קטנים? כל השאלות האלה ועוד יקבלו מענה במצגת התמונות הבאה.

זה כדור הארץ, וכאן אתם חיים.

זה ה"רחוב" שבו אתם גרים - מערכת השמש.

זה המרחק שבין כדור הארץ לירח. נראה די קצר, נכון?

חשבו שנית! במרחק ה-"קצר" הזה (384,400 ק"מ) נכנסים כל הכוכבים שבמערכת השמש, עם 8,030 ק"מ מיותרים של חלל ריק.

רואים את הכתם הירוק הזה? כך היה נראה שטחה של צפון אמריקה על כוכב צדק.

והנה השוואה בין גודלו של כדור הארץ לכוכב שבתאי והטבעת שלו, שבה הוא נכנס 6 פעמים.

ואם לכדור הארץ הייתה טבעת משלו, כך היא הייתה נראית ברחבי העולם.

הסלע הענק הזה מדמה את גודלו של כוכב השביט עליו הנחתנו לא מזמן גשושית (רכב חלל). הנה גודלו ביחס לעיר לוס אנג'לס שבארה"ב.

ואם אתם באמת רוצים להרגיש קטנים, רק הביטו על גודלו של כדור הארץ ביחס לגודלה של השמש.

הנה תמונה שלנו מהירח.

זו תמונה שלנו ממאדים.

זו תמונה שלנו משבתאי.

והתמונה הזו צולמה ממש מעבר לכוכב צדק, במרחק מקסימלי של 588 מליון קילומטרים מכאן!

אולי תופתעו לגלות שיש יותר כוכבים ביקום מאשר גרגירי חול על כדור הארץ.

וחלקם הרבה יותר גדולים מהשמש הענקית שלנו. קחו למשל את השמש של קבוצת הכוכבים קאניס מג'וריס (כלב גדול) שגדולה מהשמש שלנו פי מיליארד!

הנה עוד מבט עליהם, השמש מופיעה ראשונה, וקאניס מג'וריס מופיע אחרון.

אך אף אחד מהם לא משתווה לגודל הגלקסיה שלנו. למעשה, אם נכווץ את הגלקסיה שלנו כך שהשמש תהיה בגודל תא דם לבן, שביל החלב יהיה בגודל ארה"ב כולה.

זה אולי ישמע לכם מפתיע, אבל כל הכוכבים שאתם יכולים לראות מכדור הארץ בלילה נמצאים רק בעיגול הקטן והצהוב הזה.

ואפילו הגלקסיה שלנו היא פצפונת ביחס לגלקסיות אחרות.

התמונה הזו צולמה בטלסקופ החלל "האבל", וכל האורות שאתם רואים בה הם גלקסיות שונות, שלכל אחת אין ספור כוכבים משלה.

הנה אחת מהגלקסיות שבתמונה - UDF 423. הגלקסיה הזו נמצאת במרחק 10 מיליארד שנות אור מאיתנו, וכשאתם מסתכלים עליה, אתם בעצם מסתכלים כמה מיליארד שנים אל העבר.

קחו בחשבון שתמונת הגלקסיות צולמה באזור בשמי הלילה שנראה ריק לגמרי מכוכבים לעין בלתי מזוינת.

ואסור לשכוח את החורים השחורים הענקיים. הנה גודלו של חור שחור ביחס למסלולם של כדור הארץ ונפטון סביב השמש.

לסיכום: זה ביתכם - כדור הארץ.

זה הרחוב שלכם - מערכת השמש.

זו השכונה שלכם - הענן הבין כוכבי המקומי.

זו העיר שלכם - גלקסיית שביל החלב.

זו הארץ שלכם - קבוצת הגלקסיות המקומית.

זו היבשת שלכם - צביר-על הבתולה.

וזה העולם שלכם - היקום הנצפה.

# data[].attributes.attachment_link.title
המצגת המדהימה הזאת תראה לכם את כל מה שרציתם לדעת על היקום

# data[].attributes.attachment_link.description
בעבר יצאו החוקרים האמיצים ביותר לחקור את הים ולגלות יבשות חדשות, היום תפקידם הוא לצאת אל החלל ולגלות מקומות שמעולם לא חשבנו שנגיע אליהם. בעזרת טלסקופים מיוחדים אנחנו יכולים לראות הרבה מעבר ליכולתם של בני האדם שחיו לפני כ-100 שנה, אך כמה מגודלו של היקום אנו יכולים לראות?

# data[].attributes.headline
אוראנוס - ענק יהלומים וריח של גופרית

# data[].attributes.subject
אוראנוס - ענק יהלומים וריח של גופרית

# data[].attributes.attachment_link.title
אורנוס - ענק הקרח ובו אוקיינוס יהלומים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עשר דקות על חלל

מספר הרצאות קצרות, מלוות במצגות במגוון נושאים, הנוגעים למשימת רקיע - הישראלי השני בחלל. אנו מזמינים אתכם להוריד אותם, להעביר אותם לילדים, לעורר בהם השראה ולהצטרף למסע המרגש שלנו לתחנת החלל הבינלאומית.

ניסויים מדעיים

מאופטיקה וחשמל ועד לחומוס: גלו ולמדו על הניסויים שיבוצעו בחלל כחלק ממשימת רקיע.

תוכן פדגוגי חינוכי-מדעי בשותפות מכון דוידסון לחינוך מדעי

מערכי פעילות

הרצאות, מערכי שיעור, תחרויות ופעילויות נוספות על החלל ועל המשימה המיועדים לתלמידי חטיבת ביניים ותיכון.

שותפים

תכני החינוך מפותחים בשיתוף פעולה עם מוסדות חינוך מובילים

# data[].attributes.attachment_link.title
תכנית החינוך של משימת רקיע: מערכי שיעור, ופעילויות על החלל והמשימה

# data[].attributes.attachment_link.description
עשר דקות על חלל מספר הרצאות קצרות, מלוות במצגות במגוון נושאים, הנוגעים למשימת רקיע - הישראלי השני בחלל. אנו מזמינים אתכם להוריד אותם, להעביר אותם לילדים, לעורר בהם השראה ולהצטרף למסע המרגש שלנו לתחנת החלל הבינלאומית. ניסויים מדעיים מאופטיקה וחשמל ועד לחומוס: גלו ולמדו על הניסויים שיבוצעו בחלל כחלק ממשימת רקיע.

# data[].attributes.headline
הסבר על מאדים

# data[].attributes.subject
הסבר על מאדים

# data[].attributes.attachment_link.title
טיול בכוכב הלכת מאדים

# data[].attributes.headline
תמונות מרשימות מהחלל

# data[].attributes.subject
תמונות מרשימות מהחלל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אם עד לפני כמה עשרות שנים, האנשים היחידים שהיו נחשפים לתמונות מהחלל היו מדענים ואסטרונאוטים, היום בעידן הדיגיטלי המצב הוא שונה לחלוטין. לפני 50 שנה שידרו את הנחיתה על הירח בשידור חי, אך כיום לאסטרונאוטים יש אפילו ערוצים משלהם ביוטיוב שאליהם הם מעלים צילומים מחייהם בחלל, וזה בהחלט הישג ענק בהתקדמות הטכנולוגית של המין האנושי. בין שמדובר בתמונות שצולמו על ידי טלסקופים מתוחכמים ועצומים ובין שאלו צילומים שנעשו על ידי אסטרונאוטים במצלמות רגילות, תמונות מהחלל הן תמיד מדהימות, ואתם מוזמנים לצפות ב-14 מהמפתיעות והמרתקות ביותר שנאס"א אספה לאורך התקופה האחרונה.

לחצו על התמונות על מנת לצפות בהן בגודל מלא

1. הוריקן ממעל העננים

"בהיתם פעם אל תוך הוריקן בקטגוריה 4? זה מצמרר אפילו מהחלל" כך אומר האסטרונאוט אלכסנדר גרסט, שכרגע מתגורר ועובד בתחנת החלל הבינלאומית. בתמונה רואים את הוריקן פלורנס שהיה בראש הכותרות בארה"ב במהלך חודש ספטמבר, וניתן לראות אותו גם בסרטון הבא שצולם מתחנת החלל הבינלאומית בזמן שעברה מעליו.

2. חללית אספקה עוגנת בתחנת החלל הבינלאומית

כך מקבלים האסטרונאוטים מזון, דלק ואספקה בזמן שהם שוהים בחלל. מיכל האספקה הזה יהיה מחובר לתחנת החלל הבינלאומית במשך שלושה חודשים, ולאחר מכן יחזור לכדור הארץ.

3. דיונות במאדים של מכתש ווירץ (Wirtz)

ניתן לראות בבירור שהדיונות האלה פעילות ומשתנות עם משבי רוח לפי הסימנים שעל החולות בצבע כחול. הצבע הזה הוא לא צבעו האמיתי של כוכב מאדים, אלא נוצר באופן מלאכותי בצילום כדי להדגיש את הדיונות.

4. התפרצות של זיקוקים שמימיים

צביר כוכבים מוקף על ידי עננים של גז ואבק בין-כוכבי - חומר הבנייה שיוצר כוכבים חדשים. התמונה הזו צולמה על ידי טלסקופ החלל האבל (Hubble) בין החודשים אוגוסט ודצמבר 2009.

5. אזור הדמדומים של צדק

בתמונה הזו רואים את תצורת העננים שמעל הקוטב הדרומי של כוכב צדק, במרחק של 120,533 ק"מ ממנו.

התמונה הזו צולמה בזמן שתחנת החלל הבינלאומית חגה מעל למדגסקר, ובה רואים את פלגיו השונים של נהר הבטסיבוקה שזורם אל הים.

7. כל הכוכבים הנוצצים

זהו עיבוד חדש של 100,000 כוכבים דמויי שמש בגלקסיית שביל החלב, שנחשפו על ידי טלסקופ החלל האבל - נראים ממש כמו קופסת תכשיטים מנצנצת.

8. האלמנטים הטבעיים של קסיופאה A

שארית הסופרנובה הזו היא הנחקרת ביותר על ידי אסטרונומים, ובה רואים סיליקון (אדום), גופרית (צהוב), סידן (ירוק) וברזל (סגול). כל אחד מהאלמנטים האלה נראה אחרת בצילום רנטגן, מה שמאפשר למפות אותם ואת מיקומם המדויק. הצבע הכחול הוא הפיצוץ עצמו של הסופרנובה.

9. זריחת כדור הארץ מהירח

סביב הירח חגה המקפת לסקר הירח, שהיא גשושית ששוגרה בשנת 2009, והיא צילמה את התמונה הנפלאה הזו שמראה את הזריחה של כדור הארץ מהירח ברזולוציה מתקדמת ומפורטת להפליא.

10. האחות הגדולה של שביל החלב

גלקסיית NGC 6744 היא הדומה ביותר שנמצאה עד היום לגלקסיית שביל החלב שלנו. היא נמצאת במרחק 30 מיליון שנות אור מאיתנו.

11. עונת הערפל בעמקים

בחודשי הסתיו בחצי כדור הארץ הצפוני, העמקים מתכסים בערפל סמיך, אך בעזרת צילום אינפרה אדום הלוויינים שסביב כדור הארץ עדיין מסוגלים לקלוט את האורות מבעדו. התמונה הזו צולמה בשעה 2 בלילה, ובה רואים את הישובים שבעמקים של הרי קמברלנד שבוורג'יניה המערבית.

12. תחנת החלל הבינלאומית עוברת מול השמש

התמונה הזו הורכבה מ-9 פריימים שחוברו יחדיו, ובה רואים את תחנת החלל הבינלאומית עוברת על פני השמש במהירות של 8 ק"מ לשנייה מנקודת המבט שלנו כאן בכדור הארץ.

13. פירות טריים בחלל

האסטרונאוט קייל לינדרן מתרגש כשהוא פותח חבילה של פירות טריים שנשלחו לתחנת החלל הבינלאומית.

14. "הדרקון" של SpaceX בדרך לתחנת החלל הבינלאומית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדע וטכנולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תחנת החלל הבינלאומית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אוסף תמונות חלל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עיצוב וצילום

# data[].attributes.attachment_link.title
צפו ב-14 תמונות חלל מפתיעות ומרתקות מהארכיון של נאס"א

# data[].attributes.attachment_link.description
אם עד לפני כמה עשרות שנים, האנשים היחידים שהיו נחשפים לתמונות מהחלל היו מדענים ואסטרונאוטים, היום בעידן הדיגיטלי המצב הוא שונה לחלוטין. לפני 50 שנה שידרו את הנחיתה על הירח בשידור חי, אך כיום לאסטרונאוטים יש אפילו ערוצים משלהם ביוטיוב שאליהם הם מעלים צילומים מחייהם בחלל, וזה בהחלט הישג ענק בהתקדמות הטכנולוגית של המין האנושי.

# data[].attributes.headline
טלסקופ אינטרנט ברקת - שידור ישיר

# data[].attributes.subject
טלסקופ אינטרנט ברקת - שידור ישיר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ליקוי שמש - ליקוי חמה - זוהי תופעה מדהימה בה הירח עובר בדיוק בקו הראייה הגיאומטרי בין הצופה בכדור הארץ לבין השמש. הירח מסתיר את רוב אור השמש מאתנו ונראה כי הוא 'אוכל' את השמש כולה!בתרבויות שונות העניקו הסברים מעניינים לתופעת ליקוי החמה. לדוגמה - עמים מסויימים במזרח העתיק, האמינו כי דרקון ענק אוכל את השמש ולכן היא נעלמת.עם זאת הקדמונים ידעו... קרא עוד

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ארכיון מהמצפה

# data[].attributes.attachment_link.title
טלסקופ האינטרנט - שידור ישיר

# data[].attributes.attachment_link.description
ליקוי שמש - ליקוי חמה - זוהי תופעה מדהימה בה הירח עובר בדיוק בקו הראייה הגיאומטרי בין הצופה בכדור הארץ לבין השמש. הירח מסתיר את רוב אור השמש מאתנו ונראה כי הוא 'אוכל' את השמש כולה!בתרבויות שונות העניקו הסברים מעניינים לתופעת ליקוי החמה.

# data[].attributes.headline
דברים שאתם צריכים לדעת על החיים בחלל

# data[].attributes.subject
דברים שאתם צריכים לדעת על החיים בחלל

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שלא ידעתם על החיים בתחנת החלל

# data[].attributes.headline
שיטוט אינטראקטיבי בתחנת החלל הבינלאומית

# data[].attributes.subject
שיטוט אינטראקטיבי בתחנת החלל הבינלאומית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זו הפעם הראשונה שהממשק של גוגל לרחובות העיר יוצא לחלל בכלל ולמסדרונות תחנת החלל בפרט. לשם כך גוגל שיתפה פעולה עם נאס"א ו לפי האסטרונאוט שסייע בצילומים בפועל, תומא פסקה (Pesquet) מסוכנות החלל האירופית, היה זה אתגר לא פשוט ללכוד את המרחב המבולגן הזה בחוסר משקל.

צפיה ב- ISS בשמים

תחנת החלל הבינלאומית היא העצם המלאכותי הגדול ביותר הנמצא מעל פני האדמה. זו תחנת מחקר, לוויין מאויש המקיף את כדור הארץ, שרוחבה כמגרש פוטבול בערך (109 מטר). למי שבכל זאת רוצה לצפות בתחנת החלל הבינלאומית באמת, ולא דרך המסך- יש לכם הזדמנות לעשות זאת הערב בין 21:11 ל- 21:18 בדיוק.

שימו לכם תזכורת כי גם אם אתם בעיר, התנאים הערב יהיו אופטימליים. שאו עיניכם לאופק בכיוון דרום מערב. הנקודה הבהירה בשמים שתלויה שם היא כוכב צדק. ב- 21:11 תפציע נקודה נוספת ותטפס מעלה בכיפת השמים מעל ראשכם עד שהיא תיעלם באופק הנגדי, בצפון מזרח. הנקודה הזו, המרחפת בחלל בגובה 400 קילומטר, היא תחנת החלל הבינלאומית בכבודה ובעצמה, שנראית בשמים בגלל האור שהיא מחזירה אלינו מהשמש. בתוך הנקודה הזו חיים בני אדם! הם עובדים, ישנים והולכים לשירותים, רק בחלל.

מאחורי הקלעים של הפרויקט של גוגל סטריט וויו בתחנת החלל הבינלאומית:

# data[].attributes.attachment_link.title
שוטטו עם גוגל סטריט וויו בתחנת החלל הבינלאומית

# data[].attributes.attachment_link.description
זו הפעם הראשונה שהממשק של גוגל לרחובות העיר יוצא לחלל בכלל ולמסדרונות תחנת החלל בפרט. לשם כך גוגל שיתפה פעולה עם נאס"א ו לפי האסטרונאוט שסייע בצילומים בפועל, תומא פסקה (Pesquet) מסוכנות החלל האירופית, היה זה אתגר לא פשוט ללכוד את המרחב המבולגן הזה בחוסר משקל.

# data[].attributes.headline
הדרכה על תחנת החלל הבינלאומית מאסטרונאוטית מקסימה עם שיערות קופצות

# data[].attributes.subject
הדרכה על תחנת החלל הבינלאומית מאסטרונאוטית מקסימה עם שיערות קופצות

# data[].attributes.attachment_link.title
HOW IT WORKS: The International Space Station

# data[].attributes.headline
נוכה - התאום הרשע! שאלות סוכנות החלל

# data[].attributes.subject
נוכה - התאום הרשע! שאלות סוכנות החלל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נוגה (ונוס) הוא עוף מוזר ב מערכת השמש שלנו. בזמן שהשמש וכל כוכבי הלכת האחרים, למעט אורנוס, מסתובבים על צירם נגד כיוון השעון (מנקודת מבט מהקוטב הצפוני שלנו), נוגה מסתובב מערבה, עם כיוון השעון. פירושו של דבר שאילו עמדתם על פני השטח של נוגה (ואנחנו ממש לא ממליצים לעמוד על פני השטח של נוגה), הייתם רואים את השמש שוקעת במזרח וזורחת במערב.

והיא הייתה שוקעת וזורחת לאט להפליא. הזריחה והשקיעה אורכות לפיכך שבועות ארוכים משום שהסיבוב של ונוס סביב צירו הוא איטי מאוד. כמה איטי? סיבוב אחד של נוגה על צירו אורך כ-243 ימים בכדור הארץ, כארבעה חודשים! זה משך זמן ארוך יותר משנה שלמה בנוגה, 225 ימים ארציים שלוקח לו להשלים סיבוב סביב השמש. באופן מוזר, מחזור היום והלילה קצר יותר משמעותית: "רק" 117 ימים ארציים. מדוע? מאחר שנוגה מסתובב בכיוון מנוגד לכיוון סיבובו סביב השמש, מחזור היום והלילה מתקצר.

ועדיין, לילה שנמשך 58 וחצי ימים, זה לילה ארוך מאוד. יחד עם זאת, כיוון שקצב הסיבוב של נוגה איטי עד כדי כך, תאורטית אפשר להשיגו בריצה. בקו המשווה נוגה מסתובב על צירו במהירות של 6.5 קמ"ש. גם כשלוקחים בחשבון שהוא מסתובב נגד סיבובו סביב השמש, לו היה אפשרי לרוץ על פני השטח, הייתם יכולים להימנע מהלילה, לפחות עד שתתעייפו.

ובכל זאת נאס"א לא ממהרת לשלוח אסטרונאוטים ליהנות מהשקיעות הארוכות בנוגה. מדוע? כי הם ימותו בו במקום.

# data[].attributes.attachment_link.title
כמה זמן אורכת יממה בנוגה?

# data[].attributes.attachment_link.description
נוגה (ונוס) הוא עוף מוזר ב מערכת השמש שלנו. בזמן שהשמש וכל כוכבי הלכת האחרים, למעט אורנוס, מסתובבים על צירם נגד כיוון השעון (מנקודת מבט מהקוטב הצפוני שלנו), נוגה מסתובב מערבה, עם כיוון השעון. פירושו של דבר שאילו עמדתם על פני השטח של נוגה (ואנחנו ממש לא ממליצים לעמוד על פני השטח של נוגה), הייתם רואים את השמש שוקעת במזרח וזורחת במערב.

# data[].attributes.headline
מיתוסים על חלל אבל חלקם נכונים!

# data[].attributes.subject
מיתוסים על חלל אבל חלקם נכונים!

# data[].attributes.attachment_link.title
Astronaut Chris Hadfield Debunks Space Myths | WIRED

# data[].attributes.headline
סרטון הנחיתה על המאדים

# data[].attributes.subject
סרטון הנחיתה על המאדים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סוכנות החלל האמריקאית (נאס"א) פרסמה הערב (שני) את רגעי הנחיתה המותחים של הגשושית פרסרוורנס ("התמדה"), ששוגרה בקיץ האחרון, והגיעה ביום חמישי האחרון למאדים. בסרטון נראים רגעי הנחיתה כפי שתועדו על ידי המצלמות של הגשושית, לצד הדקות המותחות בחדר הבקרה של הסוכנות, בה ישבו המדענים הלחוצים.

הסרטון מתפרסם לאחר שבצהרי יום שבת פרסמו בסוכנות מספר תמונות שצילמה הגשושית, כולל צילום "סלפי" של הרכב בעל שישה הגלגלים בעודו באוויר מעל פני השטח של הפלנטה האדומה, רגע לפני שנגע בקרקע. תמונת הגשושית היא תצלום התקריב הראשון כזה של חללית הנוחתת על מאדים, או כל כוכב לכת מעבר לכדור הארץ. זאת בזכות מצלמה שסיפקה זווית צילום שלא התאפשרה במשימות קודמות. "הרגע הזה הוא רגע עליו חלמנו במשך שנים, ועכשיו הוא נהפך למציאות", נכתב בחשבון הטוויטר של פרסרוונס, "תעיזו לממש דברים גדולים".

התמונה צולמה בסוף רצף הנחיתה שמכונה "שבע דקות אימה", שהביא את הגשושית ממרומי אטמוספרת מאדים במהירות של 12,000 מייל לשעה, עד לנחיתה רכה על רצפת מכתש עצום שנקרא מכתש ג'יזרו, כשני קילומטרים מצוקים גבוהים בבסיס דלתה של נהר עתיק, שנחצבה בפינת המכתש לפני מיליארדי שנים, כאשר מאדים היה חם יותר, לח יותר ובעל תנאים שיותר סביר שמאפשרים חיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
תיעוד מרהיב: רגעי הנחיתה של נאס"א על המאדים

# data[].attributes.attachment_link.description
סוכנות החלל האמריקאית (נאס"א) פרסמה הערב (שני) את רגעי הנחיתה המותחים של הגשושית פרסרוורנס ("התמדה"), ששוגרה בקיץ האחרון, והגיעה ביום חמישי האחרון למאדים. בסרטון נראים רגעי הנחיתה כפי שתועדו על ידי המצלמות של הגשושית, לצד הדקות המותחות בחדר הבקרה של הסוכנות, בה ישבו המדענים הלחוצים.

# data[].attributes.headline
התקבצות צדק ושבתאי 21.12.2020

# data[].attributes.subject
התקבצות צדק ושבתאי 21.12.2020

# data[].attributes.attachment_link.title
שידור חי - צדק ושבתאי נפגשים בשמיים

# data[].attributes.headline
אלבום שלכם מתנסים בהליכת חלל ב- 360 ועוד...

# data[].attributes.subject
אלבום שלכם מתנסים בהליכת חלל ב- 360 ועוד...

# data[].attributes.attachment_link.title
ar-vr אסטרונומיה

# data[].attributes.attachment_link.description
THIS APP ONLY WORKS WITH THE BOOK iSOLAR SYSTEM This App needs a rear facing camera. Voyage through our solar system with this fantastic Augmented Reality ...

# data[].attributes.headline
ילד חמוד מסכם עובדות על הירח

# data[].attributes.subject
ילד חמוד מסכם עובדות על הירח

# data[].attributes.attachment_link.title
6 עובדות על הירח של כדור הארץ!

# data[].attributes.headline
ה"דודל" שגוגל הכינו על ההתקבצות צדק ושבתאי, שכמותה לא נראה עוד בימי חיינו..

# data[].attributes.subject
ה"דודל" שגוגל הכינו על ההתקבצות צדק ושבתאי, שכמותה לא נראה עוד בימי חיינו..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
As Earth's Northern Hemisphere hunkers down for winter and its longest night of the year, it seems Jupiter and Saturn have decided to put on quite an unusual show for the world to see!

The two largest planets in our solar system will nearly overlap to form a "double planet," an event that hasn't been easily visible since the Middle Ages-almost 800 years ago. Today's animated Doodle celebrates the Northern Hemisphere's first day of winter as well as this rare double planet sighting-or "Great Conjunction"-which can be viewed from anywhere around the globe!

So what exactly is creating this celestial phenomenon? Based on their orbits, from our vantage point on Earth, Jupiter and Saturn will cross within .1 degrees of each other (a fraction of the width of the full moon), a once-in-a-lifetime rendezvous recreated in the Doodle artwork. But looks can be deceiving, as the two gas giants will actually remain a vast distance of approximately 450 million miles apart!

Make sure you look out low above the horizon tonight and take in this momentous meet-and-greet between Jupiter and Saturn-it's sure to be out of this world!
Huge thanks to NASA for their collaboration on this Doodle
Interested in watching the "Great Conjunction" on the longest night of the year?

* Find a spot with an unobstructed view of the sky, such as a field or park.

* An hour after sunset, Jupiter will look like a bright star and be easily visible in the southwestern sky. Saturn will be slightly fainter and will appear slightly above and to the left of Jupiter until December 21, when Jupiter will overtake it and they will reverse positions in the sky.

* Feel free to use binoculars, but the planets can still be seen with the unaided eye.
Visit NASA.gov and the sites below for more information on how you can experience this once-in-a-lifetime phenomenon.
What's Up, Skywatching Tips from NASA
NASA Science Live Conjunction Episode Solar System Overview Early drafts of the Doodle below

# data[].attributes.attachment_link.title
Celebrating Winter 2020 and The Great Conjunction! (Northern Hemisphere)

# data[].attributes.attachment_link.description
As Earth's Northern Hemisphere hunkers down for winter and its longest night of the year, it seems Jupiter and Saturn have decided to put on quite an unusual show for the world to see! The two largest planets in our solar system will nearly overlap to form a "double planet," an event that hasn't been easily visible since the Middle Ages-almost 800 years ago.

# data[].attributes.headline
סקרנים לשמוע על הירח?

# data[].attributes.subject
סקרנים לשמוע על הירח?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זמן הטיסה מתל אביב ללונדון עומד על 5 שעות ו-20 דקות, וזמן הטיסה מתל אביב לרומא - 3 שעות ו-35 דקות. אבל מה זמן הטיסה מתל אביב ל ירח? כמה זמן לוקח להגיע לירח?

בניגוד למרחק בין תל אביב לרומא, המרחק בין כדור הארץ לירח משתנה כל הזמן, שכן מסלול הירח סביב הארץ הוא אליפטי. בנקודה הקרובה ביותר שלו אלינו, הפֵּריגיאה, הירח נמצא במרחק של כ-365 אלף ק"מ מאיתנו. ואילו בנקודה הרחוקה ביותר שלו מאיתנו, האַפּוֹגיאה, הירח נמצא במרחק של כ-405 אלף ק"מ מאיתנו. במילים אחרות, המרחק הממוצע בין הארץ לירח הוא 384,400 ק"מ. כמה רחוק זה? ובכן, קוטר כדור הארץ הוא 12,742 ק"מ, ופירושו של דבר שהיינו יכולים לדחוס כ-30 כדורי ארץ במרחק הזה, או לחלופין - לדחוס בו את כל כוכבי הלכת במערכת השמש.

אילו יכולנו להיכנס למכונית ופשוט לנסוע לירח, כמה זמן היה אורך המסע הזה? ובכן, אם היינו נוסעים במהירות ממוצעת של 100 קמ"ש, בתוך שעה מההתנעה היינו בחלל (אחרי קו קרמן). ומאחר שהמרחק הממוצע לירח הוא כאמור 384,400 ק"מ, היינו נדרשים להמשיך לנסוע במשך קצת פחות משישה חודשים כדי להגיע ליעדנו. נמאס לכם מהפקקים בדרך לירח? נסו ללכת ברגל. בקצב הליכה רגיל - כ-5 קמ"ש - טיול לירח היה אורך קרוב לעשר שנים (לא כולל עצירות לתמונות סלפי).

כמובן, לירח לא נוסעים ולא הולכים, אלא טסים בחלליות. זמן ההגעה תלוי באיזון הרצוי בין זמן הטיסה לעלות השיגור. המשימה הארוכה ביותר לירח הייתה הגשושית SMART-1 של סוכנות החלל האירופית. היה לה מנוע יונים חדשני, והוא הניע אותה בספירלה ארוכה ואיטית מ כדור הארץ לירח. היא שוגרה ב-27 בספטמבר 2003 והגיעה ליעדה רק ב-11 בנובמבר 2004! גם החללית הישראלית בראשית חסכה בדלק: היא שוגרה ב-22 בפברואר 2019 ונכנסה למסלול סביב הירח רק ב-4 באפריל.

כמובן, מסלולים חסכוניים אינם רצויים כשמדובר במשימות מאוישות - שכן האסטרונאוטים נחשפים לקרינת החלל המסוכנת ובכל מקרה הסכום שייחסך בדלק יתקזז בעלות האספקה לצוות. עד היום הגיעו לירח 24 בני אדם, ו-12 מהם גם הלכו על פניו, כולם במסגרת תוכנית אפולו של נאס"א - וכולם הגיעו לירח בתוך פחות משלושה ימים. המשימה המאוישת המהירה ביותר לירח הייתה גם המשימה המאוישת הראשונה לירח: אפולו 11 שוגרה ב-16 ביולי 1969 ונכנסה למסלול סביב הירח ב-19 ביולי. זמן הטיסה היה 51 שעות ו-49 דקות.

המשימה הלא-מאוישת שהגיעה לירח בזמן הקצר ביותר הייתה הגשושית ניו הורייזונס, שנשלחה בכלל לחקור את כוכב הלכת הננסי פלוטו. ניו הורייזונס לא האטה כדי להיכנס למסלול סביב הירח, אלא רק ביצעה יעף, והיא עשתה זאת כעבור 8 שעות ו-35 דקות מרגע השיגור.

אוקיי, אז בטכנולוגיה הנוכחית אפשר להגיע לירח תוך שלושה ימים בערך. אבל איך הגיע אלינו הירח מלכתחילה?

# data[].attributes.attachment_link.title
כמה זמן לוקח להגיע לירח?

# data[].attributes.attachment_link.description
זמן הטיסה מתל אביב ללונדון עומד על 5 שעות ו-20 דקות, וזמן הטיסה מתל אביב לרומא - 3 שעות ו-35 דקות. אבל מה זמן הטיסה מתל אביב ל ירח? כמה זמן לוקח להגיע לירח? בניגוד למרחק בין תל אביב לרומא, המרחק בין כדור הארץ לירח משתנה כל הזמן, שכן מסלול הירח סביב הארץ הוא אליפטי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מערך שיעור חדש: איך נוצר הירח?

הלילה הירח יחלוף סמוך לצדק ויזמן לכם מסע בלתי רגיל

לא בכל לילה חולף הירח בכיפת השמים סמוך לכוכבי הלכת והלילה, לקראת השעה 7 בערב, הוא ישלח דרישת שלום לצדק ויחלוף סמוך...

עוברים לגור על הירח? הנה כמה דברים שכדאי לכם לדעת

הירח המלא הראשון של 2019 - סופרמון בליקוי

התקבצות הירח ושבתאי הערב - מה יותר גדול: המרחקים או הכוכבים?

התקבצות הירח ושבתאי הערב היא ממתק לעיניים, אבל אל תתנו לכוכבים לשטות בכם: אפילו הם בטלים בשישים ביקום העצום שלנו

# data[].attributes.attachment_link.description
מערך שיעור חדש: איך נוצר הירח? הלילה הירח יחלוף סמוך לצדק ויזמן לכם מסע בלתי רגיל לא בכל לילה חולף הירח בכיפת השמים סמוך לכוכבי הלכת והלילה, לקראת השעה 7 בערב, הוא ישלח דרישת שלום לצדק ויחלוף סמוך... עוברים לגור על הירח?

# data[].attributes.headline
מדריך לתייר על הירח - איזה ריח יש לו?

# data[].attributes.subject
מדריך לתייר על הירח - איזה ריח יש לו?

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הריח של הירח? | סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.description
לירח שלנו יש ריח מובהק. תשאלו כל אסטרונאוט מתוכנית אפולו, וכולם ישיבו לכם את אותה התשובה: פחם שרוף. כמו אבק שריפה משומש או מדורה שכבתה.

# data[].attributes.headline
מסע במערכת השמש!! סרטון

# data[].attributes.subject
מסע במערכת השמש!! סרטון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משחקי הכיף - לחשוב מתוך הקופסה Fun Games

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת השמש מצגת לילדים בעברית קצת ידע כללי על החלל 🌞 איזה כוכבי לכת יש? מערכת השמש דגם

# data[].attributes.headline
מסע במערכת השמש - דוידסון

# data[].attributes.subject
מסע במערכת השמש - דוידסון

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מערכת השמש שלנו היה מורכבת, מופלאה. היא אינה מורכבת רק מכוכבי לכת המקיפים את השמש. כוכבי לכת אלו מגוונים ככל שיהיו, הינם רק חלק מגורמיה. חגורות אסטרודיאידים נמצאות בה, כוכבי שביט ועוד. את חלקם של כוכבי הלכת מקיפים ירחים רבים, כל אחד מהם הינו עולם מופלא בפני עצמו.

הסרטון שלפנינו לוקח אותנו למסע במערכת השמש. מכוכב חמה הלוהט הסמוך לשמש ועד לפאתיה של מערכת השמש הקפואים.

הסרטון הופק בידי NASA ותורגם בידי צוות אתר דוידסון אונליין

למקבץ כתבות בנושא מערכת השמש, אשר היה נושא חודש אפריל שנת 2011, לחצו כאן

לסרטון ספציפי המתמקד באחד מכוכבי הלכת או בשמש, לחצו על גרם השמים הרצוי:

מאת: ירון גרוס
המחלקה לפיזיקה של חומר מעובה
מכון ויצמן למדע

הערה לגולשים
אם אתם חושבים שההסברים אינם ברורים מספיק או אם יש לכם שאלות הקשורות לנושא, אתם מוזמנים לכתוב על כך בפורום. אנו נתייחס להערותיכם. הצעות לשיפור וביקורת בונה תמיד מתקבלות בברכה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מסע במערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.description
13; מערכת השמש שלנו היה מורכבת, מופלאה. היא אינה מורכבת רק מכוכבי לכת המקיפים את השמש. כוכבי לכת אלו מגוונים ככל שיהיו, הינם רק חלק מגורמיה. חגורות אסטרודיאידים נמצאות בה, כוכבי שביט ועוד. את חלקם של כוכבי הלכת מקיפים ירחים רבים, כל אחד מהם הינו עולם מופלא בפני עצמו.

# data[].attributes.headline
מערכת השמש - ילד מסכם מה שמעניין אותו

# data[].attributes.subject
מערכת השמש - ילד מסכם מה שמעניין אותו

# data[].attributes.attachment_link.title
היו חיים במאדים?- 4 עובדות על מערכת השמש!

# data[].attributes.headline
כוכבי הלכת ומישור המילקה

# data[].attributes.subject
כוכבי הלכת ומישור המילקה

# data[].attributes.attachment_link.title
איפה כוכבי הלכת? | איך זה שכוכב #7 🤔⭐️

# data[].attributes.headline
הדמיית תנועה של מערכת השמש

# data[].attributes.subject
הדמיית תנועה של מערכת השמש

# data[].attributes.headline
דף סיכום פלנטות שהכינו גבריאלה ומיכאל מט1

# data[].attributes.subject
דף סיכום פלנטות שהכינו גבריאלה ומיכאל מט1

# data[].attributes.headline
מערך שיעור - גבריאלה גולן ט1

# data[].attributes.subject
מערך שיעור - גבריאלה גולן ט1

# data[].attributes.attachment_link.title
טופס-הגשת-מערך-שיעור-משימת-רקיע-תחרות-לומדים- (1)

# data[].attributes.headline
שיר על מערכת השמש

# data[].attributes.subject
שיר על מערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
The Planet Song | 8 Planets of the Solar System Song for Kids

# data[].attributes.headline
כוח המשיכה (לילדים)

# data[].attributes.subject
כוח המשיכה (לילדים)

# data[].attributes.headline
איך זה שכוכב?....... סרטונים קצרים של אלה שרתיאל

# data[].attributes.subject
איך זה שכוכב?....... סרטונים קצרים של אלה שרתיאל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"איך זה שכוכב" "אלה שרתיאל" אלה שרתיאל שרתיאלה ella shartiel "ella shartiel" shartiella

# data[].attributes.attachment_link.description
היי! אני אלה שרתיאל וזה הערוץ האישי שלי. אפשר למצוא כאן כל מיני סוגים שונים של סרטונים שעשיתי מאז 2011, רובם יחסית תיעודיים. מאז אוקטובר 2019 אני יוצרת סרטונים בנושא אסטרונומיה, שמטרתם להנגיש את התחום לאנשים ולחבר אותם למה שרואים בשמיים. מקווה שתיהנו! Hi! I'm Ella Shartiel and this is my personal channel.

# data[].attributes.headline
דברים שלמדתי היום - סופר נובה

# data[].attributes.subject
דברים שלמדתי היום - סופר נובה

# data[].attributes.body
עם נמרוד

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שלמדתי על - הכל

# data[].attributes.headline
נוגה - סקרנות אינסופית - קווסט

# data[].attributes.subject
נוגה - סקרנות אינסופית - קווסט

# data[].attributes.attachment_link.title
נוגה: התאום הרשע של כדור הארץ

# data[].attributes.headline
כל מה שרציתם לדעת על מערכת השמש

# data[].attributes.subject
כל מה שרציתם לדעת על מערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
כל מה שרציתם לדעת על מערכת השמש

# data[].attributes.headline
גוגל - סרטונים על מערכת השמש

# data[].attributes.subject
גוגל - סרטונים על מערכת השמש

# data[].attributes.headline
נאסא שיגרה חללית שתתנגש באסטרואיד בחלל

# data[].attributes.subject
נאסא שיגרה חללית שתתנגש באסטרואיד בחלל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בפעם הראשונה סוכנות החלל האמריקנית תנסה לפגוע באסטרואיד, שאורכו כ-160 מטרים, ולהסיט אותו ממסלולו, באמצעות חללית שתפגע בו. המטרה: לנסות ולפגוע בעתיד באסטרואידים המסכנים את כדור הארץ

"כיפת ברזל" נגד אסטרואידים יצאה למשימה הראשונה בחלל: סוכנות החלל האמריקנית נאס"א שיגרה הבוקר (יום ד', שעון ישראל) חללית, שבעוד פחות משנה צפויה להתנגש באסטרואיד דימורפוס ולהסיט אותו מעט ממסלולו סביב אסטרואיד גדול יותר, דידימוס, שאותו הוא מקיף. ynet העביר בשידור חי את שיגור החללית מבסיס חיל האוויר ונדנברג בקליפורניה.

משימת DART, ששוגרה על גבי משגר פלקון 9 של חברת SpaceX, אמורה לבחון את היכולות של נאס"א לשנות את מסלולו של אסטרואיד על ידי התרסקות חללית על סלע החלל. המטרה בעתיד היא לפגוע באסטרואידים שעלולים לפגוע בכדור הארץ ולשנות את המסלול שלהם.

מדענים בחרו במערכת האסטרואידים הזו כיוון שהיא קרובה יחסית לכדור הארץ (כ-11 מיליון ק"מ). בנוסף, תצורת האסטרואידים הכפולים - מסבירים בנאס"א - הופכים אותה לאידיאלית לצפות בתוצאות הפגיעה. כרגע המועד המיועד להתנגשות הוא 26 בספטמבר 2022.

בכתבה של ד"ר יובל רוזנברג ממכון דוידסון לחינוך מדעי, שפורסמה גם ב-ynet, הוסבר . החללית אמורה להתנגש באופן יזום באסטרואיד דימורפוס (Dimorphos). זהו אסטרואיד שקוטרו כ-160 מטר, והוא מקיף מקרוב אסטרואיד גדול יותר בקוטר של כמעט 800 מטר, ושמו דידימוס (Didymos).

החללית, כך נכתב, תמלא את תפקידו של הטיל המיירט, במטרה לשנות מעט את תנועת האסטרואיד דימורפוס, ולבחון איך טכנולוגיה דומה תאפשר בעתיד להסיט ממסלולם אסטרואידים מסוכנים. בדומה לטיל המיירט של "כיפת ברזל", החללית תתוכנת לזהות את האסטרואיד ולנוע אליו באופן אוטונומי, בעזרת טכנולוגיות חדשות שייבחנו בחלל לראשונה. זה יאפשר לה לפעול במרחק רב מכדור הארץ, שם אין אפשרות לשלוט בחללית בזמן אמת, עקב מגבלות מהירות האור.

החללית תשלח לכדור הארץ תמונות ממש עד רגע ההתנגשות. בנוסף. מצלמה קטנה שתיפרד ממנה לקראת ההתנגשות תצלם את רגעי האמת ממרחק, תתעד את החלקיקים שיעופו מהאסטרואיד ואת המכתש שיווצר בו. לאחר ההתנגשות, אסטרונומים ימדדו בדקדקנות את השינוי בתנועת האסטרואיד, וסוכנות החלל האירופית אף תשגר חללית ייעודית לשם כך. חקירת ההתנגשות תאפשר לבחון את מבנה האסטרואיד ולשפר את המודלים המורכבים של מפגש בין חללית לאסטרואיד. בכך נוכל לשפר את ההיערכות שלנו למקרה שבו נצטרך להסיט אסטרואיד מסוכן ממסלול התנגשות עם כדור הארץ.

פורסם לראשונה: 08:08, 24.11.21

# data[].attributes.attachment_link.title
"כיפת ברזל" בחלל: נאס"א שיגרה חללית שתתנגש באסטרואיד

# data[].attributes.attachment_link.description
בפעם הראשונה סוכנות החלל האמריקנית תנסה לפגוע באסטרואיד, שאורכו כ-160 מטרים, ולהסיט אותו ממסלולו, באמצעות חללית שתפגע בו. המטרה: לנסות ולפגוע בעתיד באסטרואידים המסכנים את כדור הארץ "כיפת ברזל" נגד אסטרואידים יצאה למשימה הראשונה בחלל: סוכנות החלל האמריקנית נאס"א שיגרה הבוקר (יום ד', שעון ישראל) חללית, שבעוד פחות משנה צפויה להתנגש באסטרואיד דימורפוס ולהסיט אותו מעט ממסלולו סביב אסטרואיד גדול יותר, דידימוס, שאותו הוא מקיף.