# data[].attributes.body
Powerplay er et dilemmaspil om fremtidens energiforsyning. Skal vi fyre op for atomkraften eller satse på solceller? Viser vind virkelig vejen, og er det en god idé med bilfrie søndage? Er det bedre at købe gas fra Rusland end at få elektricitet fra Norge? Når det angår fremtidens energiforsyning, er spørgsmålene mange, og i dilemmaspillet Powerplay er det eleverne, der tager beslutningerne. Eleverne får nu selv muligheden for at ændre på fremtidens energiforbrug og -kilder. For 2-4 spillere.

# data[].attributes.body
Forbered dig til eksamen på spørgsmål om kulstof og kulstofkredsløbet på Biologi-tjek.dk.

Tag testen NA5 - Kulstof

# data[].attributes.body
- Det der får bobler frem i en sodavand er kuldioxid, som sættes til vandet under tryk ved lukning af flasken.

- Kuldioxid er uhyre effektivt til at slukke brande med. Man bruger CO2-slukkere til brand i el-installationer, eller i væsker som olie, benzin og tjære.

- Kulrækken er navnet på en gruppe af kulholdige bjergarter, der inddeles efter indkulningsgrad (det betyder kort sagt, hvor "kulagtige" de er). Tørv findes i de øverste jordlag og er mindst "kulagtig", så kommer brunkul lidt længere nede i jorden, så stenkul og til sidst antracit. Indholdet af kulstof og brændværdien stiger gennem rækken. Med tiden og under de rette forhold bliver tørv til brunkul, brunkul til stenkul osv.

- Kulilte (CO), er en farveløs, lugtfri og yderst giftig gas, der dannes ved ufuldstændig forbrænding af kulstofholdig brændsel. Kulilteforgiftning er en af de farligste og mest almindelige forgiftninger med ca. 200 dødsfald årlig i Danmark. Kulilteforgiftninger forekommer som selvmord eller ulykker ved indånding af bilers udstødning i lukkede rum, bygas, udsivning fra defekte vandvarmere og naturgasinstallationer eller røg fra egentlige ildebrande, hvor offeret ofte end ikke når at reagere, før det er for sent.

# data[].attributes.body
1. Hvor kommer den ilt fra, som mennesker og dyr indånder?

2. Hvad udånder mennesker og dyr?

3. Hvad kaldes ånding også med et fint ord?

4. Ånder planter også?

5. Hvad kaldes kulstof med et fint ord?

6. Hvor meget kuldioxid findes der i atmosfæren?

7. Er kuldioxid en drivhusgas?

8. Hvad er organiske materialer?

9. Nævn tre fossile brændstoffer fra undergrunden, der indeholder kulstof?

10. Hvilken luftfri, farveløs og giftig gasart findes fx i bilers udstødning?

11. Udskiller vindmøller, solfangere og brintbiler kuldioxid?

12. Hvad er tørv, og brunkul, og hvordan bliver det dannet?

13. Tegn din egen model af kulstofkredsløbet, og beskriv kulstoffets vej gennem kredsløbet?

14. Hvad skaber ubalance i kulstofkredsløbet og hvorfor?

15. Hvad kan vi mennesker gøre, for at stoppe ubalancen i kulstofkredsløbet?

# data[].attributes.body
Du kan læse mere om kulstofkredsløbet her:

- Bios C side 33 (samt Kopiark 61)

- Skoven i skolen (let)

http://www.skoven-i-skolen.dk/content/kulstofs-kredsl%C3%B8b

- Biologifaget (mellem)

http://www.biologifaget.dk/natur/basis-oekologi/carbonkredsloebet/

- Den store danske encyklopædi (svær) http://www.denstoredanske.dk/It,_teknik_og_naturvidenskab/Geologi_og_kartografi/Mineraler/kulstofkredsl%C3%B8b

# data[].attributes.body
Uorganiske stoffer er stoffer, som især findes i det omgivende miljø, fx vand, ilt, kuldioxid og nitrat. De rene grundstoffer regnes også til de uorganiske stoffer.

Organiske stoffer er stoffer, som opbygges i de levende organismer, og som udgør den største del af organismernes tørstof (en stor del af de levende organismer er vand). Det er stoffer som aminosyrer, proteiner, kulhydrater, fedtstoffer, vitaminer, DNA og RNA.

# data[].attributes.body
Respiration er ligesom fotosyntese en del af kulstofkredsløbet faktisk er de to modsatte processer. Alle levende væsner både planter og dyr laver respiration, man kan også sige, at vi ånder. Når dyr og planter ånder, forbrænder vi sukker og ilt for at få energi - og udskiller kuldioxid og vand. Energien bruger vi til bevægelse, til varme og til alle vores livsprocesser. Ud over energi giver maden os også de byggesten, som vi bygger vores krop op med. Den kemiske formel for respiration ser således ud:

6 O₂  +  C₆H₁₂O₆  =>  Energi  +  6 CO2  +  6 H₂O

# data[].attributes.body
Fotosyntesen er en del af kulstofkredsløbet. Planterne laver kuldioxid fra luften om til glukose, de binder altså kulstofatomerne i luften, og omdanner dem til et fast stof som planterne derefter kan opbygge sig selv af. Det eneste planterne skal bruge for at lave fotosyntese er vand kuldioxid og lys. Den kemiske formel for fotosyntese ser således ud:

6 CO2 + 6 H₂O + Lys  =>  C₆H₁₂O₆ + 6 O₂

Dyr kan ikke lave fotosyntese, det skyldes, at dyreceller ikke har nogen grønkorn, planteceller har derimod grønkorn, og det er i grønkornene at fotosyntesen foregår. Fordi dyrene ikke kan hente kulstof direkte fra luften og omdanne det til fast stof ligesom planterne, må de få det på en anden måde. Dyr får kulstof ved at spise planter.

# data[].attributes.body
Kulstof kaldes også carbon, og er et vigtigt grundstof. Det er en byggesten i alle levende organismer – samt en meget vigtig del af jordens ikke-levende stof, som klipper og sten.

# data[].attributes.body
Kulstofkredsløbet er komplekst, og kulstofatomerne optræder i mange forskellige former. De kan være bundet som organisk kulstof i levende og døde planter og dyr, og i jord og i tørv. De kan indgå i fossilt brændsel (olie, kul og gas), samt bjergarter og mineraler. De kan optræde som kuldioxid og methan i atmosfæren, og de kan være opløst i havet som uorganisk og organisk kulstof. Mennesket griber ind i kulstofkredsløbet bl.a. ved at afbrænde træ og fossilt brændsel, hvorved kulstoffet i atmosfæren forøges.

Kustofkredsløbet har altså fire store hovedposter:

- I alt liv (alle organiske materialer)

- I jorden (fossilt brændsel eller bjergarter og mineraler)

- I atmosfæren (som kuldioxid og metan)

- I havet (som uorganisk og organisk kulstof)

De angivne talstørrelser i moddellen er tilnærmede.