# data[].attributes.body
Suomessa julistus velvoittaa valtiota, kuntia, lasten vanhempia ynnä muita aikuisia luomaan lapsille sellainen kasvuympäristö, jossa lapsen kasvua ja kehitystä edistetään ja suojataan väkivallalta

# data[].attributes.body
Lapsen oikeuksien julistus vetoaa sekä vanhempiin että suurempiin tahoihin, kuten viranomaisiin ja maiden hallituksiin, jotta ne tunnustavat oikeudet ja pyrkivät turvaamaan niitä.

# data[].attributes.body
Sopimukseen on sisällytetty 10 periaatetta, joista jo ensimmäisessa lukee lapsen tulevan saada nauttia kaikkia julistuksessa määriteltyjä oikeuksia ja että oikeudet kuuluvat poikkeuksetta jokaiselle lapselle.

# data[].attributes.body
Vuonna 1959 hyväksytty Lapsen oikeuksien julistus on yleisluontoinen sopimus, joka ei sitonut valtioita ennen kuin vuonna 1989. Sinä vuonna YK:n lapsen oikeuksien sopimus hyväksyttiin kaikkien muiden valtoiden keskuudessa paitsi Yhdysvaltojen ja Somalian.

# data[].attributes.body
Kristillistä kasvatusta suoritetaan kotona normaalin kasvatuksen ohessa "ohjaamalla lasta uskoon", esimerkiksi kristillisillä asenteilla, tavoilla (kuten joulunvietto kristillisen merkityksen tähden) sekä lapsille sopivilla virsillä. Kasvatusta voi saada myös seurakunnan järjestämistä päiväkerhoista ja muusta toiminnasta.

# data[].attributes.body
Tarkoituksena on kasvattaa lasta kristillisen arvomaailman ja kymmenen käskyn mukaan. Sen mukaan kaikki kasvatettavat ovat samanarvoisia ja Herra rakastaa jokaista.

# data[].attributes.body
Kristillisen kasvatuksen pohjana on kastekäsky, joka käskee tekemään kaikista ihmisistä Jeesuksen opetuslapsia ja kastamaan niitä Isän, Pojan ja Pyhän hengen nimeen. Tarkoituksena on siis siirtä kristillistä perinnettä eteenpäin seuraaville sukupolville.

# data[].attributes.body
Lapsen käyttäytyessä väkivaltaisesti tulisi kysyä esimerkiksi miksi tämä toimi niin ja selittää, miksi se on väärin. Lasta pitää myös käskeä pyytämään anteeksi väkivallan kohteelta.

# data[].attributes.body
"Kasvatusgurujen" Juha T. Hakalan ja Janna Rantalan mukaan lasta ei saisi ikinä pakottaa syömään, sillä tämä ei auta lasta oppimaan ruokien maistamista omatoimisesti. Hyvän ruuan sekaan ei myöskään kannattaisi piilottaa pahaa ruokaa, koska "välit vanhempiin ovat tärkeämpiä kuin vihannekset"

# data[].attributes.body
Noin puolet kyselyyn vastanneista vanhemmista sanoivat mm. piiskamisen olevan fyysistä kuritusta, eikä siis pahoinpitelyä

# data[].attributes.body
Vajaa 20% alle 15-vuotiaista kyselyyn vastanneista kertoi kokeneensa lievää fyysistä väkivaltaa vanhemmiltaan, vakavaa vajaa 5 %. Vakavaksi väkivallaksi lasketaan nyrkiniskut ja voimakkaammat.

# data[].attributes.body
"Älä lyö lasta,

Se syntynyt on vasta"

-Milja Krés

# data[].attributes.headline
 Lastensuojelun Keskusliiton Taloustutkimuksen teettämä "Lapsiin kohdituva väkivalta" -tutkimus

# data[].attributes.subject
 Lastensuojelun Keskusliiton Taloustutkimuksen teettämä "Lapsiin kohdituva väkivalta" -tutkimus

# data[].attributes.body
Lapsiin kohdistuva väkivalta on ollut pitkään vaiettu aihe, vaikka on viitteitä siitä että se on yleisin perheväkivallan muoto.

# data[].attributes.body
Väkivalta ei ole hyväksyttävä kasvatusote sillä se aiheuttaa fyysisiä ja psyykkisiä vammoja lapsille. Sen aiheuttamiin yleisimpiiin pitkäaikaisiin oireisiin kuuluu levottomuus, älykkyysosamäärän lasku,

# data[].attributes.body
- nimittely

- mykkäkoulu

- uhkailu

- eristäminen

- fyysinen väkivalta