# data[].attributes.body
1- indeklima

et dårlige indeklima kan føre til mange dårlige ting i langt sigt

fx Hovedpine, træthed  og problemer med koncentrere sig

et godt indeklima betyder rigtig meget for daginstitutioner, især i de kolde måneder hvor nærmest alt ting foregår indendørs,

hvis alting foregår indendørs har vi brug for et godt indeklima fx. Lys,lyd,frisk luft, temperatur

Luft: som personal i en daginstitution er det vigtigt at du åbner vinduer mange gang om dagen så vi tilføre frisk luft

hvis vi ikke åbner vinduer og tilføre frisk luft, vil der hurtigt opstå en høje koncentration af kuldioxid, og kuldioxid findes i vores udåndingsluft og høje koncentration af kuldioxid kan give symptomer som fx. hovedpin og utilpashed.

2- undgå tunge løft

hvad kan det betyd hvis vi løfter tung ?

Løft af børn og andre byrder bliver let en belastning. Jo længere byrdens afstand er fra kroppen, jo større bliver belastningen af lænderyggen.

hvad kan du gøre for at undgå løft tungt?

Ved at udnytte børnenes egne ressourcer, kan du undgå mange løft i hverdagen. Det tager måske lidt længere tid, men det udvikler og stimulerer børnene.

3- arbejdsstillinger

ved at lære børnene tag initiativ kan gøre at vi bruger kroppen mindre

Inddrag børnene. Lad dem selv kravle op træet, Rydde legetøj op, når legen er færdig, dække bordet eller kravle selv op på gyngen. På den måde hjælper vi børnene til en god motorisk udvikling og passer samtidig på os selv.

Når børnene kan klare flere ting selv, giver vi dem selvtillid, og det øger deres motivation for at lære mere

det vigtigt at gøre bruge af ergonomi trekanten for øget positivt fysisk miljøet

4- pladsforhold

dårlige pladsforhold kan påvirke arbejdsmiljø negativ pga. uro og konflikter hos børnene og dårlige indeklima.

det vigtigt at vi har nok plads i daginstitutioner så børnene  har den plads som de skal brug og mere plads er med til dæmpe støjniveauet og mindre konflikt hos børnene

5- støj

støjen i daginstitutioner kan have stor betydning både for de voksne og børnene, det kan føre til træthed, svært ved at koncentrere sig, og samt med høreskader.

som pædagoger kan vi være med til at dæmpe støjniveauet i daginstitution fx. være rollemodel ved at b.l.a.  være bevidst om din egen stemmeleje.

du kan som pau indrette stille rum og rolige områder.

6- grovmotorik

ved at brug grovmotorik i dagligdagen vil det give dig mindre skader i kroppen.

når du skal løfte noget er det vigtigt du går ned på knæene og bruger lår og baller musklerne til at løft.

7- indretning

Det vigtigt at vi sætte de ting som vi bruger ofte i den sammen optimale løftehøjde mellem midt på låret og albuen.

der skal være god plads i gardropper til vi kan hjælpe børnene med at af og påklædning.

8. pauser

pauser er vigtigt i vores arbejdsdag også i forhold til hvordan vi bruge det, efter en lang dag med børnene ud i legepladsen er det godt for kroppen og hvile sig lidt så den kan klar resten dagen

1- hvad mener du, arbejdsglæde kommer af ?

jeg mener arbejdsglædens kommer af god trivsel mellem kollegerne.

Når man bliver anerkendt og når man få feedback tilbage

2-kan du komme i tanke om episoder, hvor du har følt, at noget var uretfærdigt på din arbejdsplads ?

Ja, jeg følt at holdet mindre paus forhold til de andre pædagoger

3-hvad vil  du gøre hvis du var Julia ?

Jeg vil kontakt arbejdsmiljørepræsentant, fagforening eller min leder og fortæller dem hvad er det der sket

ja jeg vil betegner det som mobning der det foregå i flere gang

det var også virklige svært og find på de sidste punkter ogå forhold til det var ikke så meget læsestof

# data[].attributes.body
jeg har lavet vores produkt færdige
vi skulle finde på en aktivitet og lave en smitte modellen

Smitte modellen

Sammenhæng:

Storegruppen i børnehaven.

Finmotorik og kognitiv tænkning.

Foregår ude på legepladsen.

Alle der vil være med kan være med.

Evaluering af børns maling.

Vi skal bruge:

Langt og stort papir på rulle, pensler, mange slags maling, forklæder

Mål:

Sociale kompetencer:

Vores formål ved at aktiviteten er, at børnene får et bedre kendskab og forståelse for forskellige kulturelle normer og værdier på tværs af familierne.

Tegn:

At børnene bakker hinanden op, i stedet for drille hinanden fordi deres familier er meget forskellige.

At børnene ikke går i stå fra starten, men selv går i gang.

At børnene tager initiativ til at tegne mere end kun deres familie.

At børnene selv vil vise og fortælle

At der er plads til at børnene, har mulighed for at udfolder sig selvstændigt.

Tiltag:

Vi har valgt at lave en aktivitet, der inddrager børnenes følelser, ved at male deres familie.

Vi starter med at sidde i en rundkreds, og snakker om aktiviteten for næste dag. Vi sender børnene hjem for at hente et  familiefoto. Så vi pædagoger også kan se hvor mange de er i familien, og kan spørge indtil billederne. Vi kan finde ud af hvilke indtryk de giver, når vi snakker om familie. Vi sidder sammen til morgensamling og spørger indtil billederne, hvem der f.eks. er på billederne og hvilken betydning de har for børnene selv. Efter vi har snakket om betydning og har kigget på billederne, så går vi igang med at tage forklæde på, og går i gang med at male/tegne. Vi pædagoger er også med i aktiviteten for at give dem inspiration, og give dem et boost til at starte med, så de kan arbejde i selvstændigt. Vi pædagoger er selvfølgelig obs på vores formål med aktiviteten, og observere “foran”, “bagved “og ved siden af dem” på hvilke farver der gøres brug, og hvordan de tegner familien. Da selve aktiviteten er færdiggjort, så opsummere vi dagen og snakker om det næste dag.

Hvorfor snakker vi med børnene omkring deres tegninger ?

Fordi vi vil høre om aktiviteten (udtrykket) har været succesoplevelse og derfor kan et aftryk være et nyt indtryk, der motivere til en nye udtryk.

Hvorfor vi snakker vi med børnene omkring deres familie?

Grunden til vi spørger indtil det, det er fordi vi gerne vil høre fra deres perspektiv. Hvad egentlig familie betyder for dem? Vi ved at børnene ligger følelser i det, når der bliver snakket om familie.

Selve aktiviteten går ud på, at børnene får lyst til at indgå i nye sociale sammenhæng, søgen efter ny viden, identitetsdannelse, motivation for at afprøve nye grænser af.

Indtryk i forhold til aktiviteten der bliver sat følelser i gang, hvorefter ideer og forestillinger skal ud af hovedet, gennem deres hænder og ud på papiret.

vi giver børnene lov til at mærke sig selv føre opgaven begynder

Evaluering:

Formativ:

De pædagoger der er bagved (observerende) holder hele tiden øje med aktiviteten så alle børn er med og ingen bliver glemt. Samt holder øje med at de børn der er hurtigt færdig får hjælp.

Vi snakker løbende b-v om familieforholdene, og lytter til deres observering omkring de andres familieforhold.

Summativ:

Vi snakker sammen v-v i gruppen om hvad der er godt og hvad der kan gøres bedre/anderledes.

Vi analyserer de forskellige tegninger, og kigger på om børnene har det godt eller om de har udfordringer på hjemmefronten. Børns tegninger fortæller meget.

# data[].attributes.body
Regio Emilia Barnet er født med 100 sprog men bliver frataget de 99
Tableau vivant Hvor man tager billeder og analyserer med disse
VTS-metoden måde at forstå et billede på, ved at en person udspørger den anden om et billede eller andre ting.
Æstetisk virksomhed  Rolle spil, dans osv
Sociale kompetencer Kunne begå sig godt socialt
Æstetisk læreprocesser Indtryk, Udtryk og Aftryk
Æstetik 'fornemmelse', 'sans', 'følelse'
Fantasier at forestille sig noget som enten kunne findes eller slet ikke findes
Kreativitet forstået som evnen til at skabe, kan også betragtes som et udtryk for den grundlæggende tendens til udvikling.
Sanse indtryk er ydre påvirkninger som barnet registrerer ved hjælp af et eller flere sanseorganer
Brainstorm om social kompentencer

Og vi skulle lave en skitse som der viser noget social

# data[].attributes.body
Josefine er 6 år gammel og går på svende stuen, Josefine er god til at udtrykke sig verbalt og bruger sproget flydende og spiller meget vende spil.

Når der bliver sat musik på ude på legepladsen står hun og danser for sig selv og ikke med de andre børn, og forældrene fortæller at hun altid hører musik på tabletten derhjemme når hun tegner.

Udover at hun er god til at tegne er hun også helt vild med at spille puslespil og lave malerier og det skal helst skal foregå et sted hvor der ikke er så mange mennesker tilstede.

Hun har tildeles givet udtryk for at hun ikke har lyst til at være mere i puderummet eller være med i fangeleg da er hun ikke så meget aktiv og rør sig ikke så meget.

Josefine er god til at gøre tingene i rækkefølge og kan alllerede sætte to og to sammen.

Josefine har en stor selvtillid og er uafhængige af de andre børn, der gå på stuen hun har ikke noget imod at lege alene i børnehaven.

Selvom Josefine er god til mange ting så mangler hun det sociale, da hun helst vil være alene og ikke vil være sammen med de andre børn i børnehaven

Denne leg er sjov, spændende og enkel. Man dyster mod hinanden og alle ender på vinderholdet.

Deltagerne deles op i to hold, som står i hver sin ende af en afgrænset plads. Deltagerne står på række langs en linje.

Midt på pladsen placeres et stykke stof. Det kan eventuelt lægges på en træstub eller lignende, så man let kan finde stedet igen.

På signal fra dommeren må den første i rækken fra hvert hold løbe hen mod stoffet.

Man vinder nu ved enten at bringe stoffet tilbage over linjen til sit hold uden at blive rørt af modstanderen eller at røre modstanderen der har taget stoffet.

Vinderen får modstanderen over på sit hold og de stiller sig bagest i rækken.

Legen slutter når alle deltagere er kommet over på samme hold eller hvis man beslutter at stoppe, fordi det tager for lang tid.

- Kropslige/idrætslige kompetencer

-Kendskab til taktik, teknik, regler, værdier

Josefine kommer til at få kendskab til de kropslige/idrætslige kompetencer:

I legen er der regler og værdier som Josefine skal forholde sig til.

Fx Man må ikke skubbe til hindene, og man stå i kø.

Som igangsætter vil jeg går ved siden af og fortæl dem at det kan være en god ide at snakke om hvem der skal start med løb, og hvordan de skal løbe uden og at de bliver rørt

- Sociale kompetencer

- At løse konflikter, Kommunikation

Josefine kan kom ud for at nogen der ikke kan fast holde reglerne og derfor kan hun kom ud for konflikter. Og der vil jeg som baggrunds person hjælp Josefine med at hun sætter ord på sin følelser

- Personlige kompetencer

- Give udtryk for følelser og ønsker

Josefine kan i aktiviteten kan giv udtrykt for at hun måske syntes det for hård og svært at løbe så langt (zonen kan ikke), da hun ikke vant til være så meget fysisk aktiv.

Og derfor vil jeg gøre banen mindre så hun ikke befinder sig zonen ”kan med hjælp ”.

Da hun giver udtrykt for at aktiviteten er for svært vil jeg give hende affektiv afstemning og forstå hendes ønsker og følelser.

# data[].attributes.body
Jean Piaget 1886-1980
Fase teori - universelle, biologiske, modningsprocesser.
Kumulativ læring: Når vi får et helt nyt skema, vi oplever, observerer, lære noget nyt.
Assimilativ læring: Når vi har fået skemaer vi kender. Vi putter ting ind i skemaer som vi har forstået.
Akkomodativ læring: De forskellige ting der er forstået kommer i underskemaer.

Opbygger langsomt et forståeligt billede af verden.
Barnet lære ud fra en allerede eksisterende viden. De skal lægge ny viden på gammel viden.

Objektpermanens, forstå at en eksistens stadig er der selvom man ikke kan se det.

Præ operationelle fase, Ingen logi, og struktur. Men kommunikation

# data[].attributes.body
i dag har vi snakke om le vygotsky.
vygotskiy handler om den nærmeste udvikling zon han mener vi læring sker bedst i social fælleskaber.
vi har svare på 3 forskellige del elementer
og vi har selv lavet 2 ny del elementer

# data[].attributes.body
Howard Gardner- De syv intelligenser i forhold til idræt

så har vi lave en case
Josefine er 6 år gammel og går på svende stuen, Josefine er god til at udtrykke sig verbalt og bruger sproget flydende og spiller meget vende spil.

Når der bliver sat musik på ude på legepladsen står hun og danser for sig selv og ikke med de andre børn, og forældrene fortæller at hun altid hører musik på tabletten derhjemme når hun tegner.

Udover at hun er god til at tegne er hun også helt vild med at spille puslespil og lave malerier og det skal helst skal foregå et sted hvor der ikke er så mange mennesker tilstede.

Hun har tildeles givet udtryk for at hun ikke har lyst til at være mere i puderummet eller være med i fangeleg da er hun ikke så meget aktiv og rør sig ikke så meget.

Josefine er god til at gøre tingene i rækkefølge og kan alllerede sætte to og to sammen.

Josefine har en stor selvtillid og er uafhængige af de andre børn, der gå på stuen hun har ikke noget imod at lege alene i børnehaven.

Selvom Josefine er god til mange ting så mangler hun det sociale, da hun helst vil være alene og ikke vil være sammen med de andre børn i børnehaven

Legen

Den studerende har valgt lave en aktivitet som der gøre at Josefine er mere inkluderende og er aktive mens hun er i børnehaven.

Beskrivelsen af legen: Alle mine kyllinger

Til legen vælges en kyllingemor, en ræv og en masse kyllinger.

Kyllingemor er i hallens ene ende, mens kyllingerne er i den modsatte ende af hallen. Hvis det er en stor hal, kan man også vælge kun at benytte den ene halvdel af hallen.

Ræven står i midten af hallen mellem kyllingemor og kyllingerne.

Legen startes ved følgende råb:

Kyllingemor råber: "Alle mine kyllinger kom hjem".

Kyllingerne svarer: "Vi tør ikke".

Kyllingemor spørger: "Hvorfor ikke?".

Kyllingerne svarer: "Fordi ræven vil spise os".

Kyllingemor svarer: "Kom alligevel"

Kyllingerne skal forsøge at løbe op til den ende, hvor kyllingemor er, uden af blive fanget af ræven.

De kyllinger, som bliver fanget, bliver til ræveunger, og skal hjælpe ræven med at fange kyllinger i næste omgang. De kyllinger, som ikke blev fanget, går ned i den ende hvor de løb fra, og på den måde bliver legen ved, indtil sidste kylling er fanget.

Aktiviteten forgå i et bestemt sted (hallen)

Aktiviteten forgå med bestemt børn til start med

Aktiviteten forgå med den pædagog som har mest kendskab og relation til Josefine.

Begrundelsen af valg aktiviteten

I legen ”alle min kyllinger” skal man ku snakke højt og tydligt, og det er en fordel for Josefine da hun allerede er god til brug sproget højt og tydligt.

Ved at give Josefine den rolle i aktiviteten kan vi sikre at Josefine kan få mere kendskab og relationer til de andre børn, udover det er der bevægelse i legen,

Den enkelte pædagog og børnene er med til at gøre stedet mere trygt og roligt sted være i og derfor skal Josefine ikke forholder sig til larmende børn i første omgang og der med gøre vi stedet til den sikker base

hvad gøre jeg hvis legen bliver for kedeligt eller for svært for Josefine?

zonen for nærmeste udvikling (Vygotskij)

hvis jeg kan se at rollen som kylling mor bliver for kedeligt for hende vil jeg give hende en anden rolle

anden rolle kan være ræv, ræven skal fange andre kyllinger, da hun ikke er så meget fysisk aktive om hverdagen vil hun få det svært ved at fange de andre børn og derfor vil hun befinder sig i zonen kan ikke

og til sidst skal hun være kylling og hun skal sammen med de andre kyllinger løbe væk fra ræven,

og der vil hun befinder sig i zonen kan næsten