# data[].attributes.body
Térkép

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.description
Húzza el és tegye a jelölőtűket a megfelelő helyre. Tanítási forrás | Trója, Spárta, Mükéné, Athén, Olümpia, Marathón.

# data[].attributes.body
Görög művészet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ebből a tanegységből megtudod, hogy a görögök teremtették meg a modern tudományos gondolkodás, a mai természettudományok, a fizika, matematika, kémia, biológia, orvostudomány, földrajz alapjait, a későbbi európai művészetre pedig óriási hatással volt a görögök szépérzéke és alkotásai.

# data[].attributes.body
Görög művészet

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tanítási forrás | POSZEIDON, ATHÉNÉ, FALFESTMÉNYEK, MINOTAURUSZ, LABIRINTUS, DÓR, OSZLOPFŐ, AKANTUSZLEVÉL, AKROPOLISZ, PARTHENON, LAOKOÓN, VÁZA.

# data[].attributes.attachment_link.description
Spártai társadalom Politikai joggal nem rendelkeztek, Spárta szélénél éltek. Lehettek földjeik is. Nagy vész esetén katonáskodtak. Athén katonasága Athén és Spárta összehasonlítása Nagy vagyonnal rendelkező földbirtokosok. Források: A spártaiak főleg katonáskodással foglalkoztak,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mi az az olümpia? Milyen céllal jött létre? Sportoltak az ókorban? Mit és hogyan csináltak? Számtalan hasonló kérdést lehetne még megfogalmazni. Kérdések helyett inkább jöjjenek a válaszok!
Az olümpia a Pánhellén játékok egyike. Az első olümpiáról szóló írásos emlék Kr. e. 776-ból származik, ez lett az ókori görög időszámítás kezdete is. Az eredetével kapcsolatban annyi bizonyos, hogy kultikus céllal jött létre. Az egyik mítosz szerint Olümpia egyik királyának, Pelopsznak a temetési játéka volt. Ebben a vallási szertartásokat kötötték össze a sporttal, az egészséges élet szimbólumával. Egy másik verzió szerint maga Zeusz, a főisten hívta életre a játékokat. Ezzel ünnepelte apja, Kronosz és testvérei, a titánok legyőzését. Egy másik történet szerint Iphitosz éliszi király elment Delphoiba Püthiához, és megkérdezte a papnőt, hogyan menthetné meg népét a háborúktól. A jósnő az felelte, rendezzen játékokat az istenek tiszteletére. Ő megfogadta a tanácsot, és olümpiának nevezte el az eseményt. Egy szintén népszerű változat Héraklészt nevezi meg alapítóként. Állítólag a játékok megrendezésével ünnepelte meg, hogy legyőzte Augeiasz éliszi királyt. Aztán elrendelte, hogy négyévente ismételjék meg az eseményt. A görög hagyomány szerint a spártai törvényhozó Lükurgosz és a már említett Iphitosz éliszi király egyezményének eredménye az olümpia. Megállapodtak abban, hogy Olümpia szent hely, fegyveresen senki nem léphet be oda. A versenyek idején pedig teljes békének kell uralkodnia egész Hellászban.
A helyszín tehát Olümpia volt, itt állt Zeusz temploma is. A játékok kezdetben csak egyetlen számból álltak, a stadionfutásból, később fokozatosan bővült a program. Az olümpiákat megelőzte egy 30 napos felkészülési időszak ott, a helyszínen. A játékokon csak szabad görög férfiak vehettek részt. Fénykorában a játékok lefolyása a következő volt. Első nap volt az eskütétel, és az istentisztelet a Zeusz-szobor előtt. Második nap zajlottak a kocsiversenyek, ahol nem a hajtóé volt a diadal, hanem a lovak tulajdonosáé. Ezt követte a pentatlon, más néven ötpróba. A harmadik napon ismét csak szertartások következtek, valamint felvonulás és áldozat a Zeusz-szobor előtt. Ezt követte a 16-18 éves fiúk versenye birkózásban, ökölvívásban és stadionfutásban. A negyedik nap a hagyományos futószámoké volt: stadionfutás, kettős stadionfutás, kettős stadionnyi fegyveres futás és hosszútávfutás - ekkor már 24 stadion hosszban. Ezt követték a küzdősportok: az ökölvívás, a birkózás és a pankráció. Az ötödik napon rendezték a záróünnepséget, amely istentiszteletből és lakomából állt. A győztesek jutalma olajág koszorú volt. Csaknem mindegyikről készült szobor is, és valamennyien kiváltságokat élveztek életük végéig a lakóhelyükön. A legnagyobb tisztelet a pentatlon és a stadionfutás bajnokát övezte. Az előbbit tartották a legsokoldalúbbnak, az utóbbiról pedig az adott olümpiádot nevezték el.
A római hódítás sem vetett véget az olümpiai játékoknak. Eleinte még arra is törekedtek, hogy a játékokat áthelyezzék Rómába, ez azonban nem valósult meg. A római társadalom hedonista volt, az élvezetek voltak fontosak számukra. A sport viszont fárasztó, ezért csak nézni szerették, így az olümpiákon is jellemzően katonák vettek részt. Viszont olyan jelentős esemény volt az olümpia, hogy a Római Birodalom idején is fennmaradt, a császárság korára viszont erősen korrumpálódott. Legjellemzőbb példa erre az az olümpia, amelyen Néró császár minden versenyszámot megnyert. Mellékes körülménynek számított, hogy más nem indulhatott rajta kívül.
Nem tudni, mikor volt pontosan az utolsó olümpia, de a ránk maradt emlékek alapján a Kr. u. III. század végére, a IV. század elejére teszik a történészek. Akárhogyan is, megközelítőleg 1200 éven keresztül folyamatosan zajlottak a versenyek. A hellén társadalom ilyen módon adózott a testkultúra és az ember fizikai teljesítőképessége előtt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mi az az olümpia? Milyen céllal jött létre? Sportoltak az ókorban? Mit és hogyan csináltak? Számtalan hasonló kérdést lehetne még megfogalmazni. Kérdések helyett inkább jöjjenek a válaszok! Az olümpia a Pánhellén játékok egyike. Az első olümpiáról szóló írásos emlék Kr. e. 776-ból származik, ez lett az ókori görög időszámítás kezdete is.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) i.e 492-ben sikeres volt a támadás a) Igaz b) Hamis 2) Dareiosz Európát is meghódította a) Igaz b) Hamis 3) Leonidász 300 emberével megnyerte a Thermopülai csatát a) Igaz b) Hamis 4) i.e 480 óriási sereg indul harcba nem a tengeren a) Igaz b) Hamis 5) i.e 492-ben sikertelen volt a támadás a) Igaz b) Hamis 6) A spártai gyerekek 7 éves korukban kaptak katonai kiképzést a) Igaz b) Hamis 7) ión városok fellázadtak a perzsák ellen a) Igaz b) Hamis 8) A szalamiszi csatában a görögök győztek a) Igaz b) Hamis 9) i.e a Perzsák 490 partraszálltak Marathónnál a) Igaz b) Hamis 10) Dareiosz fia Xerxész a) Igaz b) Hamis 11) A spártaiak feltartották Thermopülai-szorosnál a) Igaz b) Hamis 12) Igaz vagy hamis az állítás i.e 500 -ban ión városok kötöttek szerződést Dareiosszal a) Igaz b) Hamis 13) Leonidász 300 katonájával elesik a) Igaz b) Hamis 14) Igaz vagy hamis az állítás? A spártai gyerekek 14 éves korukban kaptak katonai kiképzést a) Igaz b) Hamis 15) Xerszész görög hadvezér volt a) Igaz b) Hamis 16) Dareiosz veszélyeztette a görög városok és más városok kereskedelmi érdekeit a) Igaz b) Hamis 17) Igaz vagy hamis az állítás? Dareiosz segítette Athént a) Igaz b) Hamis 18) i.e 480 békekötés a) Igaz b) Hamis 19) Marathónnál perzsák győztek a) Igaz b) Hamis 20) i.e 500 ión városok fellázadtak perzsák ellen Athén 20 hajóval támogadta őket a) Igaz b) Hamis 21) Igaz vagy hamis az állítás? Vereséget szenvedtek a lázadók? a) Igaz b) Hamis 22) Igaz vagy hamis az állítás? i.e 490 -ben Athéniak szálltak partra Marathónnál a) Igaz b) Hamis 23) a görögök vezére Miltiádész a) Igaz b) Hamis 24) Dareiosz meghódította a görög területeket Kis-Ázsiában a) Igaz b) Hamis 25) Spárta demokratikus állam volt a) Igaz b) Hamis 26) Igaz vagy hamis az állítás ? spárta katona állam volt a) Igaz b) Hamis 27) Ión városok szövetséget kötöttek Dareiosszal a) Igaz b) Hamis

# data[].attributes.attachment_link.description
1) i.e 492-ben sikeres volt a támadás a) Igaz b) Hamis 2) Dareiosz Európát is meghódította a) Igaz b) Hamis 3) Leonidász 300 emberével megnyerte a Thermopülai csatát a) Igaz b) Hamis 4) i.e 480 óriási sereg indul harcba nem a tengeren a) Igaz b) Hamis 5) i.e 492-ben sikertelen

# data[].attributes.attachment_link.title
Marathóni Csata - Görög-Perzsa Háborúk #1 - Tökéletlen Történelem - [TT]

# data[].attributes.attachment_link.title
Thermopülai Csata - Görög-Perzsa Háborúk #2 - Tökéletlen Történelem - [TT]

# data[].attributes.attachment_link.description
A cikk a 2500 évvel ezelőtti görög-perzsa háborúk hadjáratait, eseményeit és csatáit tárja elénk, bemutatva a korabeli hadviselést is.

# data[].attributes.attachment_link.title
Villámtolvaj-Percy Jackson és az olimposziak

# data[].attributes.attachment_link.description
A tizenkét éves Percy Jackson vásott kölyök, az iskolák réme. Egy furcsa idegen rábeszéli az anyját, hogy küldje a fiút egy speciális nyári táborba. Valójában ez nem más, mint a félistenek titkos központja, itt képezik ki a görög istenek halandókkal nemzett, különleges képességekkel megáldott gyermekeit.

# data[].attributes.body
Trójai mondakör

# data[].attributes.attachment_link.title
Trója   Háború egy asszony szerelméért Helen of Troy 2003 Custom DVDRip Xvid HUN EnergyNetwork

# data[].attributes.body
https://learningapps.org/8138187
https://learningapps.org/4280531

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az első olimpiai játékot Kr. e. 776-ban rendezték. Ekkor azonban még nem volt túlságosan színes a programkínálat, ugyanis a verseny egyetlenegy számból állt: stadionfutásból. A táv, amit a sportolóknak meg kellett tenniük: 192,28 méter volt. Hogy miért éppen ennyi, az mára már a feledés homályába merült.

Az évek során azonban egyre több versenyszámmal gazdagodott a program. Kr. e. 724-től szinte minden olimpián szerepelt egy újabb sportág, így Kr. e. 200-ra már egészen hosszú volt a lista: stadionfutás, kettős futás, hosszútávfutás, ökölvívás, pentatlon, négyesfogatok versenye, lovak versenye, pankration (összküzdelem: birkózás és ökölvívás), gyermekek futóversenye, gyermekek pentatlon versenye, gyermekek ökölharca, fegyveres futás, kettősfogatok kocsiversenye, trombitások és kikiáltók versenye, négyesfogatok kocsiversenye csikókkal, kettősfogatok kocsiversenye csikókkal, csikók versenye és gyermekek pankrationja. A legösszetettebb versenyszám a pentatlon volt, amely futásból, távolugrásból, diszkoszvetésből, gerelyhajításból és birkózásból állt. A mai tízpróba tulajdonképpen ennek felel meg, de birkózás nélkül. A fegyveres futáson kívül minden futószám szerepel a mai olimpiákon is, csak egy kicsit más a nevük.

Olümpia városában, azaz a versenyek színhelyén évről évre egyre több néző fordult meg, a játékok fénykorában ez a szám elérhette az ötvenezret is. Felépítették tehát az első "olimpiai falut", amely nagy épületekből, egy vendégházból és a szokásoknak megfelelően egy fürdőből állt. A futó- és fogathajtó viadalok kezdetét trombitaszó jelezte, a verseny végén pedig földbe szúrt botokat kellett a versenyzőknek megkerülniük. Mindig az nyert, aki a legügyesebben kerülgette a karókat.

És hogy mi volt a győztesek jutalma? A mai olimpikonok is boldogok lehetnének, ha akkora megtiszteltetésben részesülhetnének, mint az ókori görögök bajnokai. Az egyes versenyek végén a kikiáltó hirdette ki a bajnokokat, közben felolvasták az apjuk nevét is, és egy zöld pálmaággal illették őket. Kaptak egy piros szalagot is, amelyet a kezükre vagy a lábukra kötöttek. Az olimpiai játékok utolsó napján olajfa koszorút helyeztek a nyertesek fejére. Az olajágakat a szentnek tartott olajfáról mindig egy olyan kisfiú metszette le aranykéssel, akinek még mindkét szülője élt. Talán ma egy kicsit furcsának hangzik, de a bajnokoknak szobrot is emeltek Olümpia szent ligetében. Az otthonába hazatérő győztest nagy megbecsülés övezte haláláig. Nem kellett adót fizetnie, ingyenjegyet kapott a színházi előadásokra, államköltségen élt, sőt még pénz- és természetbeni juttatásokban is részesült. Az olimpikonoknak még a háborúban is előjoguk volt: az első sorban harcoltak a király mellett, és ha fogságba estek, azonnal - váltságdíj nélkül - szabadon bocsátották őket. Egyszóval, megérte olimpiai bajnoknak lenni!

Ám érdekes módon csak az első helyezetteket ünnepelték. A második, a harmadik és az összes többi versenyző nem kapott semmit, nevük a feledés homályába merült. A győztesek közül azonban még ma is több mint 800-nak ismerjük a nevét, hiszen márványtáblára vésték őket.

A győzelemig azonban kemény és fáradságos munkával jutottak el a sportolók. Az évek során alapítottak egy felkészítő iskolát is a sportolóknak, amely Kr. e. 588 és Kr. e. 488 között állt Krotón városállamban. Ezáltal azonban az esélyek egy kicsit egyenlőtlenek lettek, ugyanis szinte mindig a krotóniak nyerték a különböző versenyszámokat. Az iskolát a pitagoreusok filozófiai és politikai társasága alapította. A mozgalom egyik legfőbb elve az egészséges életmódra való nevelés volt, tehát a felkészítés abból állt, hogy állandó gimnasztikai testedzéseket végeztek, és egészséges, főként húsból készült ételeket ettek. Az edzők pedig az addigi olimpiákon győzelmet arató versenyzők voltak.

Természetesen a kezdeti versenyek sokkal rövidebb ideig tartottak, mint napjainkban: a rendezvény csupán hat napos volt.

Az 1. napon: a trombitások és kikiáltók versenyére, az eskütételre és a sportküzdelmek előkészületeire került sor.

A 2. napon: a gyermekek (csak fiúk) versenye zajlott.

A 3. napon: pentatlon (az öttusa elődje) és lovasversenyek voltak, illetve áldozathozatal Akhilleusznak és Pelopsznak.

A 4. napon (teliholdkor): további áldozatok és lakoma következett.

Az 5. napon: futóversenyek, birkózás, ökölvívás, pankration (a birkózás és a boksz keveréke), illetve fegyveres futás zajlott.

A 6. napon: megkoszorúzták a győzteseket és megvendégelték a résztvevőket.

A négyévenkénti ciklus úgy alakult ki, hogy mindig a 49. vagy az 50. telihold idején tartották az olimpiai játékokat, ami kb. négyévenként volt. A telihold miatt ez az esemény mindig a mai július vagy augusztus hónapra esett.

Voltak bizonyos szabályok, amiket minden körülmények között be kellett tartani. Ilyen volt például az, hogy bármilyen meleg is lehetett (a nyári hónapok miatt olykor tikkasztó volt a hőség arrafelé), sem a nézők, sem a versenyzők nem viselhettek semmiféle napellenzőt vagy fejfedőt. Nők és rabszolgák nem vehettek részt a viadalokon, a férjes asszonyok pedig még nézőként sem. Csak a szabad (nem rabszolgasorban élő) görög származású férfiak és fiúk indulhattak a versenyeken. Idővel néhány előírás megváltozott, de az ókorban a nőket és a rabszolgákat érintő törvényeken nem módosítottak.
Nagyon fontosnak tartották a pontosságot: azt a versenyzőt, aki nem érkezett időben, kizárták, és semmiféle kifogást nem fogadtak el tőle. Ugyancsak ügyeltek a sportolók fizikai állapotára. A versenyzőknek már egy hónappal az események előtt meg kellett érkezniük, és sorozatos edzéseken kellett részt venniük. Ha valakit felkészületlennek találtak, az nem indulhatott a játékokon. Csak kisportolt, szép testű férfiakat találtak méltónak a szent versenyzésre.

Az első feljegyzett győztes neve Koroibosz volt, aki Élisz városállamból származott, és rövidtávfutásban szerezte meg az első helyet. Emellett azonban számos más sportágban is összemérhették a görögök tudásukat és ügyességüket (illetve az idő előrehaladtával egyre több versenyszám került be az olimpiai játékok számai közé).

(Forrás: Sulinet)

# data[].attributes.attachment_link.title
Az ókori olimpia versenyszámai és napi menete

# data[].attributes.attachment_link.description
Az ókori olimpiákon még nem volt annyiféle versenyszám, mint manapság, és természetesen egy kicsit más jellegűek voltak. Az akkori győzteseket azonban ma is megirigyelhetnénk, olyan nagy megtiszteltetésben részesültek. Nézzük tehát, milyen sportágakban mérték össze erejüket az ókori görögök, és mi volt a bajnokok jutalma!

# data[].attributes.body
Görög istenek
https://learningapps.org/5547359
https://learningapps.org/1775270

# data[].attributes.attachment_link.description
Héra GÖRÖG MITOLÓGIA - Földművelés és a termékenység istennője - Kronosz és Rhea leánya - Zeusz testvére, akitől legkedvesebb gyermeke, Perszephoné született. - Négy évszak kialakulása - Legnagyobb és leghatalmasabb isten. - Az olümposzi istenek karának vezetője. - Az időjárás, a

# data[].attributes.body
Trójai mondakör
https://learningapps.org/1799224
https://learningapps.org/2842423
https://learningapps.org/5992116